Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 93 år 1971

Prop. 1971: 93

Nr 93

Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ändring i tulltaxeringsför­ordningen (1960: 391), m. m.; given Stockholms slott den 2 april 1971.

Kungl. Maj:l vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå riksdagen all bifalla de förslag om vars avlålande till riksdagen föredragande departements­chefen hemställt.

Under Hans Maj:ls

Min allernådigsle Konungs och Herres frånvaro,

enligl Dess nådiga beslut:

BERTIL

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att tullpreferenser i form av tullfrihet skall införas för import av halvfabrikat och färdigvaror från utvecklingslän­derna.

Vidare föreslås alt en rekommendation den 9 juni 1970 av rådel för samarbete på tullområdet rörande ändring av nomenklaturen för klas­sificering av varor i tulltarifferna godtas för sven"k del.

1    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 93

Prop. 1971: 93

Förslag till

Förordning om ändring i tulltaxeringsförordningen (1960: 391)

Härigenom förordnas att 8 § tuUtaxeringsförordningen (1960: 391)i skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 § Tullfrihet åtnjutes för: 1. varor, som inkomma för medlems av del kungliga huset räkning;

2.2    varor, som införas av främmande stats beskickning, av person som

tUlhör sådan beskickning eller av någon av hans familjemedlemmar, i

enlighet med lagen den 16 december 1966 (nr 664) med vissa bestämmel­

ser om immunitet och privilegier, saml, i den mån Konungen därom för­

ordnar, för varor, som införas av främmande stals konsulat, av person

som tillhör sådant konsulat eller av någon av hans famUjemedlemmar; i

förekommande fall må hänsyn lagas till huruvida den främmande staten

medgiver Sverige motsvarande förmån;

3.3    varor, som införas för sådana internationella organisationers eller

tUl dylika organisationer knutna personers räkning vUka enligt lag eller

annan författning äro berättigade till tullfrihet i enlighet med stadga eller

avlal som gäller i förhållande till Sverige;

4.*

5. mindre maskiner och apparater saml instrument, redskap, verktyg och föremål av annat slag, som inresande yrkesutövare inför i och för sin yrkesutövning under tillfälligt uppehåll i riket, därest de äro avsedda all användas av honom eller under hans personliga överinseende samt tull-anstalten icke med hänsyn lill varornas mängd eller beskaffenhet finner tullfrihet böra medgivas allenast på sätt i 10 § punklen 3 sägs;

6.

förnödenheter medförda på och avsedda för transportmedel, som inkommer i trafik, för så vilt förnödenheterna med avseende å beskaffen­het och mängd skäligen kunna anses motsvara behovet;

7.

proviant medförd på transportmedel, som inkommer i trafik, och avsedd för besättning eller passagerare, i den mån Konungen därom för­ordnar;

8.

livsförnödenheter avsedda för och införda samtidigt med från ul­landel inkommande djur, i den mån förnödenheterna prövas icke över­sliga behovet under djurens transport tUl bestämmelseorten;

9.

ventUationslrummor av trä för lastrum samt bastmattor och annan s. k. garneringsmaleriel, uppenbarligen avsedd endast att skydda gods un­der transport, därest föremålen icke införas i handelssyfle;

10.    inventarier och annan lUl last ej hänförUg materiel, tillhörande

förolyckat fartyg eller luftfartyg; ävensom sjöfynd, som enligl vad sär-

' Senaste lydelse av rubriken 1968: 26.

' Senaste lydelse 1968: 741.

» Senaste lydelse 1967: 243,

' Upphävd 1966: 395.

» Senaste lydelse 1963:190.

Prop. 1971: 93

3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

skilt är stadgat av tullanslalt utiämnas liU bärgaren utan all bärgningen kungöres;

11. likkistor med lik; urnor med aska av lik; ävensom kransar och blommor avsedda lUl minnesgärd åt avliden person;

12.6 varor, som annorledes än i handelssyfle införas av personer vilka inflytta från utlandet eller efter längre tids utlandsvistelse återvända därifrån, i den mån Konungen därom förordnar;

13.

varor, som införas i anledning av arv, testamente eller gåva (här­under inbegripet ulmärkelselecken), ävensom varor, som inköpts för från ullandel skänkta medel, allt i den mån Konungen därom förordnar;

14.

varuprov, mönster och modeller, som vid införseln eller efter ned­skärning, makulering eller annan dylik åtgärd i samband med luUlaxe­ringen hava intet eller allenast obetydligt handelsvärde eller som med hänsyn lill material eller utförande tydligen äro avsedda endast att ut­visa varors beskafferfhel eller användning, ävensom, i den mån Konungen därom förordnar, kinematografisk fUm samt kalaloger, prislistor och an­nat merkantilt tryck rörande varor och tjänster, som erbjudas från ut­landet;

15.

typisk markutrustning och speciell undervisningsmateriel, som an­vändes vid eller i samband med civil luftfart, nar införseln förelages av luftfartsmyndigheten eller lufllrafikförelag, så länge varorna användas för ifrågavarande ändamål;

16.

varor, som införas för tiUfäUig användning vid aktuellt räddnings-eller bärgningsföretag eller därmed jämförlig humanitär hjälpaktion;

17.

materiel för undervisnings-, vetenskapliga eller kulturella ändamål, i den mån Konungen därom förordnar;

18.

materiel för lurislpropaganda, i den mån Konungen därom för­ordnar;

19.

blanketter lill passersedlar, godslislor och dylika handlingar, som äro avsedda att begagnas vid in- och utförsel av varor eller vid inler­nalionell samfärdsel;

20.' blanketter, register och andra handlingar avsedda atl användas vid eller i samband med konferenser, kongresser eller liknande arrange­mang av inlernalionell karaktär;

21.' varor, som äro avsedda all utdelas eller förbrukas vid utställ­ningar och mässor, i den mån Konungen därom förordnar;

22.8   välfärdsmateriel för sjöfolk, i den mån Konungen därom förord­

nar;

23.9   handgjorda textilvaror, i

23. varor från utvecklingslän-

den mån Konungen därom för- derna, i den mån Konungen där-

ordnar;                                                 om förordnar;

24.10  varor, som inkomma till humanitär hjälporganisation, i den mån

Konungen därom förordnar.

Denna förordning träder i kraft den dag Konungen bestämmer.

         Senaste lydelse 1964: 254.

' Senaste lydelse 1963: 190.

» Senaste lydelse 1965: 613.

 Senaste lydelse 1968: 359.

" Senaste lydelse 1969: 288.

Prop. 1971: 93

Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Majtt Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 2 april 1971.

Närvarande: slalsminislern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LID­BOM,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter ge­mensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om tullpre­ferenser för utvecklingsländerna, m. m. och anför.

Inledning

Alltsedan Förenta Nationernas första världshandelskonferens i Geneve år 1964 har överläggningar ägt rum inom ramen för UNCTAD (United Nations Conference on Trade and Development) om införande av sär­skUda tullförmåner vid import av varor från utvecklingsländerna i form av tullfrihet eller nedsatt tull, s. k. lullpreferenser.

Vid förberedandet av svenska ställningstaganden och erbjudanden i samband med överläggningarna har yttranden inhämtats från general-tullstyrelsen, kommerskollegium och statens jordbruksnämnd. Kolle­giet har överlämnat yttranden av Sveriges industriförbund, Sveriges all­männa exportförening, Sveriges grossislförbund, Sveriges mekanför­bund, Jernkontoret, Sveriges kemiska induslrikonlor, Textilrådel, Kon­fektionsindustriföreningen, Svenska glasbruksföreningen. Svenska sko-fabrikanlföreningen och Svenska garveriidkareföreningen. Svenska cellu­losa- och pappersbruksföreningen, Stockholms handelskammare. Lands­organisationen i Sverige saml Tjänstemännens centralorganisation. Kol­legiets principiella ställningstaganden har undersläUts del handelspolitiska rådel.

Överläggningarna har nu fortskridit så långt all riktlinjer för en generell preferensbehandling i industriländerna vid import av u-lands-varor har utarbetats inom UNCTAD och befunnits ömsesidigt godtag­bara för både i-länder (givarländer) och u-länder (mottagarländer). Givarländerna har vid överläggningar i en inom UNCTAD tillsatt pre-ferenskommillé hösten 1970 utfäst sig all så snart som möjligt vidta nödvändiga åtgärder för alt preferensbehandlingen skall kunna genom­föras så tidigt som möjligt under år 1971. Kommilléns rapport har överlämnats till FN:s generalförsamling och inrättandet av lullprefe-

Prop. 1971: 93

5

renser har genom FN-beslul den 24 oktober 1970 inlagils som ett mo­ment i strategin för FN:s andra ulvecklingsårlionde.

Jag vill nu lägga fram förslag om slutligt stäUningstagande för Sve­riges del i frågan om lullpreferenser för u-länderna.

Jag avser i della sammanhang också all anmäla fråga om godkän­nande av vissa ändringar i Brysselnomenklaluren för klassificering av varor i tulltarifferna som rekommenderats av rådet för samarbete på tullområdet. I anledning av de rekommenderade ändringarna har gene-raltidlstyrdsen i skrivelse den 9 oktober 1970 lagt fram förslag om vissa ändringar i tulltaxan (1968: 25) över vilka yttranden avgivits av kontrollslyrelsen, lantbruksslyrelsen, skogsstyrelsen, statens jordbruks­nämnd, kommerskollegium. Handelskamrarnas nämnd, Sveriges all­männa exportförening, Sveriges industriförbund. Svensk industriför­ening, Sveriges grossislförbund, Jernkontoret, Sveriges kemiska induslri­konlor och Textilrådet.

Tullpreferenserna

Överläggningarna i UNCTAD och OECD

En allmän avveckling av tullar och andra handelshinder för råvaror hos i-länder betraktades länge som den viktigaste handelspolitiska ål-gärden för en ökning av u-ländernas export.

Under förberedelsearbetet för den första UNCTAD-konfcrensen vå­ren 1964 framgick del emellertid klart all en avveckling av handelshin­der även för halvfabrikat och färdigvaror från u-länderna tillmättes stor vikt av dessa länder. Konferensens generalsekreterare föreslog också i en rapport att tullpreferenser borde lämnas av alla i-länder lill alla u-länder gemensamt inom ramen för elt enhetligt preferenssystem som i princip omfattade all import av halvfabrikat och färdigvaror från u-länderna. Undantag härifrån skulle dock kunna göras för u-landsvaror som redan uppnått en skälig marknadshandel hos i-länderna. Likaså skulle varor kunna undantas eller preferensmarginalen minskas under systemets tillämpning om importen från u-länderna ledde till mark­nadsstörning hos i-länderna.

Från belgisk och fransk sida redovisades inför konferensen i den s. k. Brasseurplanen tankegångar som på vissa punkter helt avvek från vad generalsekreteraren föreslagit. Preferenser borde beviljas selektivt och sålunda ges endasl till sådana industrier i u-länderna som verkligen behövde dem. Preferenserna borde vidare ges i form av tullkonlingen-ter, som skulle utformas efler förhandlingar mellan berörda parter och underkastas någon form av internationell kontroll.

Under världshandelskonferensen enades 77 u-länder, den s. k. 77-gruppen, omell gemensamt förslag i preferensfrågan. I della rekom-

Prop. 1971: 93

6

menderades i-länderna atl införa generella icke-diskriminerande pre­ferenser. I-länderna borde, menade man, reducera sina tullar på u-län­dernas industriella produkter med 50 "/o och avskaffa den återstående delen av tullen successivt inom fem år. Myckel låga tullar ansågs kun­na avskaffas omedelbart. Preferenserna skulle beviljas under en lid av minst tio år. Existerande preferensarrangemang skulle gradvis upp­gå i det nya preferenssystemel och de u-länder som härigenom förlo­rade tidigare preferensbehandling skulle på lämpligt sätt kompenseras.

Något beslut om lullpreferenser kunde dock inle uppnås vid 1964 års konferens, främst beroende på atl vissa länder, särskilt USA, inle ansåg sig böra uppge den för del allmänna tull- och handelsav­talet (GATT) grundläggande principen om mest-gynnad-nationsbehand­ling, som man ansåg i hög grad ha bidragit till världshandelns utveck­ling och särskilt ha varit till fördel för de mindre och svagare länderna.

Vissa i-länder såsom Storbritannien, Danmark samt länderna inom den Europeiska gemensamma marknaden (EEC) intog en positiv håll­ning till principen atl någon form av preferenser borde inrättas.

I konferensens tidigare skede uttryckte man från svensk sida vissa tvivel huruvida tullpreferenser skulle medföra några väsenlliga fördelar för u-länderna. Andra åtgärder borde i första hand övervägas som me­del tUl slöd för u-ländernas exporlanslrängningar. Införandel av pre­ferenser kunde dessutom möjligen negativt påverka möjligheterna atl uppnå långtgående allmänna tullsänkningar i Kennedyronden. Vi var emeUertid helt beredda all della i fortsalla undersökningar om införan­de av preferenser. Den svenska synen på utformningen av ett preferens-syslem var i stora drag följande. Elt generellt system som innebar minsta möjliga avsteg från principen om mesl-gynnad-nalionsbehaiidling var avgjort att föredra framför selektiva system baserade på bilaterala för­handlingar. Elt preferenssystem borde därför ha en multilateral ut­formning och binda i-ländernas handlande till vissa bestämda regler. I princip borde preferenserna avse alla varor från u-länderna ulan diskri­minering dem emellan. Vidare borde systemet omfatta alla de vikliga i-länderna och preferensbehandlingen om möjligt ges i form av full tull­frihet.

Enighet nåddes vid konferensen om att en kommitté skulle sättas till inom UNCTAD med uppgift all studera preferensproblemet dels för alt nå fram tUl bästa melod för beviljande av preferenser, dels för all diskutera den principiella inställningen lill preferenser. Vid elt minister-möte i november 1965 inom organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) beslöts på förslag av bl. a. USA och Sverige, all en arbetsgrupp skulle tillsättas också inom denna organisation för att behandla frågan om preferenser för u-landsvaror. Från svensk sida framhölls alt arbetet i gruppen borde syfta till konstruktiva samordnade förslag som kunde läggas fram i UNCTAD. Arbetsgruppen kom all

Prop. 1971: 93

7

beslå av företrädare för USA, Storbritannien, Frankrike och Västtysk­land.

Sedan USA i aprU 1967 i samband med president Johnsons möte med de latinamerikanska statscheferna i Punla del Esle i Uruguay över­givit sill tidigare principieUa motstånd mol preferenser lade arbetsgrup­pen inom OECD hösten 1967 fram en slutrapport med förslag till vissa grundläggande principer för generella lullpreferenser lill förmån för u-länderna. De principer som förordades i rapporten var följande.

1.

Tidsbegränsade förmåner i form av generella tullpreferenser bor­de inrättas för atl stödja u-ländernas ansträngningar atl öka exportin­täkterna och på så sätt befordra deras ekonomiska tillväxt.

2.

Största möjliga anslutning krävdes från i-ländernas sida för all därmed göra de potentiella fördelarna för u-länderna så stora som möj­ligt.

3.

Preferenserna borde medge i storl sett likvärdiga möjligheter i i-länderna för u-ländema.

4.

I-länderna emellan borde en jämn fördelning eftersträvas av de ökade tUllrädesmöjlighelerna till deras marknader.

5.

Stöd från u-ländernas sida och hänsyn lill deras synpunkter borde inhämtas när preferensarrangemangel utformades.

6.

De tidsbegränsade preferenserna till u-länderna skulle inte inne­bära etl bindande åtagande och skulle inle på något sätt hindra en suc­cessiv sänkning av tullarna på mesl-gynnad-nalionsbasis vare sig unilate­ralt eller som följd av en internationell lullförhandling.

Gruppen redovisade också vissa närmare synpunkter i fråga om de olika elementen i etl preferenssystem.

Mottagarländer. Preferenserna skall kunna ges lill de länder som be­traktar sig själva som u-länder. De enskilda givarländerna skall dock ha rätt atl utesluta ell land från preferenssystemel.

Omfattning. Preferenserna skall i princip omfatta samtliga färdigva­ror och halvfabrikat. Andra produkter kan eventuellt inkluderas på vara-för-vara-basis.

Undantag. Del är sannolikt all givarländerna kommer all finna del nödvändigt all undanta vissa s. k. känsliga varor från preferenssystemet i sådana fall då u-länderna redan är fullt konkurrenskraftiga.

Ursprungsregler. Införandel av preferenser medför krav på ursprungs­regler.

Varaktighet. Preferenserna bör vara tidsbegränsade. Preferensmargi­nalen skall inle garanteras. Systemet bör inrättas för en tid av tio år med bestämmelser om översyn dessförinnan i syfte att fastställa om preferenserna därefter skall beslå, modifieras eller avskaffas.

Preferensernas storlek. Preferenserna kan ges formen antingen av tullfrihet eller av kraftiga sänkningar i förhållande tUl gällande tullar.

Marknadsstörningsskydd. Någon form av marknadsstörningsskydd måste ingå som en integrerande del av etl preferenssystem. Två möjlig­heter föreligger, marknadsslörningsklausul eller tullkonlingenler. Det an­kommer på givarländerna alt svara för all marknadsslörningsskyddet tillämpas på elt sätt som står i överensstämmelse med principen om en jämn fördelning av bislåndsbördan.

Prop. 1971: 93

8

Existerande preferenser. Många länder ser i elt generellt preferens­system ell huvudsyfte all eliminera nu existerande preferenser. De u-län­der som nu åtnjuter preferenser hos i-länderna lorde förvänta atl de nya arrangemangen skall leda lill ökade exportmöjligheler som kompensa­tion för bortfallet av deras tidigare förmåner.

Åtgärder från statshandelsländernas sida. Ell av länderna med mark­nadsekonomi tillskapat preferenssystem bör kompletteras med bistånds-åtgärder från statshandelsländernas sida för atl maximera förmånerna för u-länderna och åstadkomma en jämn fördelning av biståndsbördan i-länderna emellan.

Åtgärder från u-ländernas sida. Motprestationer från u-ländernas sida bör inte krävas. Regionall samarbete bör dock främjas och utländska in­vesteringar som etl led i industrialiseringsanslrängningarna uppmuntras.

I ell särskilt yttrande anförde den amerikanske medlemmen av grup­pen alt del enligl hans mening var en förutsättning för varje preferens-arrangemang att de preferenser som vissa u-länder tidigare medgav vissa i-länder eliminerades så snart som möjligt.

Vid OECD:s ministermöte hösten 1967 konstaterades atl den av ar­betsgruppen framlagda rapporten kunde tas lill utgångspunkt för fort­satta diskussioner med u-länderna. Vissa frågor var ännu ej lösta, men dessa avsågs bli föremål för fortsatt studium i OECD sedan man fått del av u-ländernas synpunkter.

Vid den andra världshandelskonferensen i New Delhi våren 1968 nåddes enighet om principen atl etl generellt icke-diskriminerande pre­ferenssystem borde genomföras så snart som möjligt. Olika uppfatt­ningar rådde dock på flera punkter om utformningen av preferenserna. Konferensen beslöt därför atl en speciell preferenskommitté skulle till-sällas direkt under UNCTAD:s handels- och ulvecklingsstyrelse med uppgift atl utarbela ett sådant preferenssystem.

Mol bakgrunden av principbeslutet i New Delhi fortsatte förbere­delsearbetet inom OECD. I-länderna kunde i november 1969 lägga fram sina preliminära nationella erbjudanden inför preferenskommiltén i UNCTAD. De olika ländernas erbjudanden uppvisade fortfarande vissa olikheter sinsemellan, varav de mest betydande gällde utformningen av skyddsåtgärder vid marknadsstörning.

Sverige har alltsedan konferensen i New Delhi uppträtt gemensamt med de övriga nordiska länderna vid diskussionerna av preferensfrågan. I det nordiska erbjudande som lades fram föreslogs all lullpreferenser på industrivaruområdet, kap. 2599 i Brysselnomenklaturen, borde ges generellt av alla i-länder i form av tullfrihet. Givarländerna skulle dock ha rätt alt ingripa med skyddsåtgärder i händelse av marknads-störning eller hot härom. Om några givarländer från början log undan viktigare varuområden från preferensbehandlingen förbehöll sig de nor­diska länderna också rätten all göra detla.

EEC-länderna förordade i princip tullfrihet för de preferensbehand-

Prop. 1971: 93

6

lade varorna. Den tullfria importen av vissa känsligare varor borde emellertid redan från början begränsas till i förväg fastställda kontingen­ter. För andra varor skulle också fastställas kontingenter, men dessa skulle i praktiken tillämpas endast vid marknadsslörning. Ell kon­tingentsystem föreslogs även av Japan. USA och Storbritannien däremot förordade i likhet med de nordiska länderna etl syslem som byggde på en skyddsklausul vid marknadsstörningar men ville dessutom redan i in­ledningsskedet undanta vissa varuområden, bl. a. textilvaror. Samtiiga i-länder lämnade även erbjudanden inom jordbruksvaruområdel, kap. 124 i Brysselnomenklaluren, för ell mer eller mindre begränsat anlal varor.

Erbjudandena diskuterades vid etl möte med UNCTAD:s preferens-kommitté våren 1970. Man kom därvid överens om att givarländerna så myckel som möjligt skulle försöka harmonisera sina olika uppfattningar hur ett preferenssystem borde utformas. Tidtabellen för arbetet borde vara att ett beslut om införande av preferenser skulle kunna föreligga hösten 1970 för atl kunna ingå som elt moment i strategin för FN:s ulvecklingsårlionde.

Vid del fortsatta OECD-arbetel, som bl. a. ägde rum på minister­nivå, blev del klart alt någon fullständig harmonisering givarländerna emeUan inle kunde åstadkommas inom den utsatta tiden. I stället beslöt man atl de olika länderna skulle ge preferenser i enlighet med sina er­bjudanden. Vid konsultationer mellan givarländer och mottagarländer skulle man sedan bedöma behovet av ytterligare harmonisering. Mot bakgrunden av denna överenskommelse kunde OECD-länderna i sep­tember 1970 lägga fram reviderade preferenserbjudanden i UNCTAD:s preferenskommitté.

De ändringar som företagits i erbjudandena rörde i de flesta fall om­fattningen av undantagen från preferensbehandlingen. De nordiska län­derna kompletterade sin ursprungliga nolifikation med en gemensam nordisk lista över varor som i ett eller flera av de nordiska länderna bedömts som särskilt känsliga för marknadsstörning.

De reviderade erbjudandena diskuterades vid UNCTAD :s preferens-kommittés möte i september och oktober 1970. Kommillén antog en slutrapport som överlämnades till UNCTAD:s handels- och utvecklings-styrelse, TDB, som den 13 oktober 1970 i sin tur avgav rapport til! FN:s generalförsamling. I denna rapport föreslogs atl följande text skulle införas i förslagel lill den internationella utvecklingsstrategin för FN:s andra ulvecklingsårlionde.

"Arrangemang för införandel av generell, icke-diskriminerande och icke-reciprok preferensbehandling av utvecklingsländernas export lill industrUändernas marknader har utarbetats inom Förenta Nationernas konferens för handel och utveckling och befunnUs vara ömsesidigt god­tagbara för industrUänder och utvecklingsländer. Preferensgivande län­der har för avsikt all snarast möjligt genomföra nödvändig lagstiftning

Prop. 1971: 93

10

eller inhämta annat bemyndigande i syfte all så tidigt som möjligt under år 1971 låta preferensarrangemangen träda i kraft. Ansträngningar atl förbättra preferensarrangemangen ytterligare skall göras på ell dyna­miskt sätt i ljuset av beslut 21 

(II) 

den 26 mars 1968 från den andra sessionen med Förenta Nationernas konferens för handel och utveck­ling."

Den 24 oktober 1970 antog FN:s generalförsamling förslagel om den inlernalionella strategin för det andra ulvecklingsårtiondel, i vilket den text som UNCTAD :s styrelse föreslagit angående preferenserna logs in som ell moment.

I UNCTAD-kommilléns slutrapport konstateras att erbjudandena om tullpreferenser ansetts vara ömsesidigt godtagbara för givar- och mot­tagarländer och utgör resultatet av detaljerade intensiva konsultationer inom UNCTAD. Vidare understryks givarländernas avsikt att så snart som möjligt begära nödvändiga parlamentariska bemyndiganden för atl kunna sälla preferenserna i krafl så tidigt som möjligt under år 1971. Vissa frågor behandlas särskUl i rapporten. Sålunda framhålls atl pre­ferenserna enligt New Delhi-resolutionen avses skola träda i kraft sam­tidigt för alla mottagarländer. Konsultationer om avvecklingen av de pre­ferenser som vissa u-länder nu beviljar vissa i-länder skall genomföras innan del nya preferenssystemel träder i kraft.

I rapporten redovisas vidare alt givarländerna förbehållit sig rätten atl tillgripa olika former av skyddsåtgärder mot marknadsslörning. Det framhålls alt åtgärderna bara skall komma i fråga i exceptionella fall och u-länderna för sin del förbehåller sig rätt lill konsultationer om verkningarna av åtgärderna.

I fråga om mottagarländerna underströk u-länderna i kommittén att preferenserna i princip borde medges alla u-länder inom 77-gruppen. Önskemål om preferensbehandling framfördes även av vissa länder som inle tillhör denna grupp men likväl räknar sig tUl u-länderna, såsom Cuba, Israel och Formosa samt s. k. dependent territories, inklusive Hongkong, de minst utvecklade länderna i Europa såsom Turkiel, Grek­land, Spanien och Portugal saml vissa östländer. I denna fråga pågår fortfarande överläggningar.

Etl särskUt avsnitt i rapporten behandlar frågan hur de minst ut­vecklade u-länderna skall kunna dra fördel av preferenserna. Givar­länderna bör, menar man, bland sina preferensvaror särskilt ta med så­dana produkter som framför allt är av intresse för dessa länder och en­dasl i yttersta nödfall tillgripa skyddsåtgärder på ell sådant sätt alt dessa länder berörs. Vidare rekommenderar preferenskommiltén alt övriga UNCTAD-organ skall vidta åtgärder som hjälper dessa länder alt dra fördel av preferenserna exempelvis genom all göra marknadsundersök­ningar för varor av särskilt intresse för dem, bistå dem med trade pro­motion, samt ge finansiellt och tekniskt bistånd i sådant syfte.

Prop. 1971: 93

H

Preferenserna avses få gälla under en period om tio år. Inom UNCTAD kommer man en gång om året alt göra en översyn av hur systemet fungerar. Vart Iredje år skall man också bedöma vilka fördelar systemet medfört för u-länderna och möjligheterna av eventuella för­bättringar. Före utgången av den tioårsperiod för vilken preferenserna skaU gälla skall man i ljuset av erfarenheterna bedöma om systemet skaU bibehållas efler utgången av denna period. Vilket UNCTAD-organ som skall följa upp tUlämpningen av tullpreferenssystemet avgörs av UNCTAD:s styrelse vid dess möte i september 1971.

I UNCTAD-rapporlen konstateras slutligen all preferenserna inle skall utgöra bindande åtaganden från givarländernas sida ulan utgöra unilaterala medgivanden som när som helst las tillbaka och inle heller får förhindra eventuella kommande tullsänkningar på grundval av prin­cipen om mesl-gynnad-nalionsbehandling.

För inrättandet av preferenserna krävs även ell beslut av GATT som medger undanlag från GATT-regeln om mesl-gynnad-nalionsbehandling av alla länder. Ett utkast till sådani medgivande föreligger och slutligt beslut torde komma lill slånd inom den närmaste framtiden. För beslutet krävs två tredjedels majoritet.

En förutsättning för all en vara som importeras från ell u-land skall ges preferensbehandling bör självfallet vara atl den har sill ursprung i u-landet i fråga. Inom UNCTAD har också en expertgrupp arbetat med atl fastställa vilka förutsättningar som skall vara uppfyllda för att en vara skall anses ha sådant ursprung.

Arbetet har baserats på erfarenheter som vunnits vid tillämpningen av de preferensarrangemang som förekommer inom EEC lill förmån för de associerade länderna i Afrika, i Storbritannien till förmån för sam­väldesländerna samt inom den Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA). Enligt de överenskomna reglerna skall en vara helt ha fram­ställts eller blivit föremål för en väsentlig bearbetning i u-landet för alt den skall anses ha u-landsursprung. Det har emellerlid inle varit möjligt all uppnå en fullständig enighet inom UNCTAD i denna fråga. Givarländer som i likhet med Sverige baserar sin tulltaxa på Brysselno­menklaluren är därför nu sysselsatta med atl utarbeta gemensamma reg­ler för vilken bearbetning en vara måste ha undergått för all varan skaU få u-landsursprung. Den huvudprincip man arbetar efler är att en vara skall anses ha undergått väsentlig bearbetning om varans luUklassifi-cering ändrats genom bearbetningen. Harmoniseringsarbetet torde kom­ma atl avslutas under våren. Övriga givarländer, bl. a. USA och Canada, kommer att basera sina bearbetningsregler pä en bedömning av den värdeökning som varorna undergått genom bearbetningen. Avsikten är atl de olika regelsystemen skall ge resultat som är i stort sett likvärdiga.

Expertgruppen i UNCTAD har vidare utarbetat regler för ursprungs-

Prop. 1971: 93

12

kontrollen. Enligt dessa skall en myndighet i det exporterande landet, i regel tullmyndigheten, på grundval av deklarationer från exportören ut­färda ell certifikat rörande varans u-landsursprung. Varan skall enligt huvudregeln, i likhet med vad som gäller inom EFTA och EEC, ha sänts direkt från exportlandet lill importlandet. Undanlag från direktför-sändningsregeln skall dock kunna medges. På grundval bl. a. av ur-sprungscerlifikalel skall tullmyndigheten i del importerande landet be­döma förutsätlningarna för preferensbehandlingen. Tullmyndigheterna skall kunna vända sig lill exportlandets myndigheter med begäran om ytterligare uppgifter i de fall då sådana bedöms nödvändiga. Preferens­behandlingen skall också kunna vägras om det visar sig alt villkoren härför inte uppfyllts. Expertgruppen har vidare utarbetat formulär för ursprungscerlifikal.

Givarländerna skall till UNCTAD:s generalsekreterare så snart detta kan ske redovisa de bestämmelser de avser att tillämpa i fråga om med­givandel av preferenser. U-länderna för sin del skall på samma sätt no­tifiera de åtgärder de vidtar beträffande bl. a. all utse myndighet som får utfärda ursprungscerlifikal och vad som i övrigt krävs för att ett samarbete skall kunna etableras mellan vederbörande myndigheter i gi­var- och mottagarländer. Innan dessa uppgifter lämnats kan ell u-land icke räkna med atl få del av preferensbehandlingen.

Erbjudandena

Del svenska erbjudandel om tullpreferenser har som nämnts fram­lagts som en del av en gemensam nordisk nolifikation. De svenska ståndpunkterna har utarbetats efler hörande av generaltuUstyrelsen, kommerskollegium och statens jordbruksnämnd. Yttranden har också avgivits av berörda organisationer inom näringslivet.

Beträffande den närmare utformningen av erbjudandena framhöll kommerskollegium alt det väsenlliga problemet är atl på elt rimligt sätt komma lill rätta med eventuella marknadsstörningssiluationer utan all de allmänna fördelarna för u-länderna skulle gå förlorade. Kollegiet hävdade alt gällande tullar i regel inte skulle räcka lill för all i en sådan situation skydda mol lågprisimport. Etl undanlagande av känsliga varor från preferensbehandlingen ansågs väsentligt urholka fördelarna för u-länderna utan att ett tiUfredställande skydd mot marknadsslörningar erhölls. Kollegiet förordade därför elt system ulan undantag men med en skyddsklausul  som gav möjlighet all lUlgripa importrestriktioner.

Det ursprungliga nordiska preferenserbjudandet utformades i enlighet med dessa tankegångar. Preferenser i form av tullfrihet skulle i princip kunna komma i fråga för alla varor inom kap. 2599 i tulltaxan. Om de större givarländerna gjorde undanlag eller på annat sätt begrän-

Prop. 1971: 93

13

sade omfattningen av sina preferenserbjudanden skulle emellertid även de nordiska länderna kunna göra motsvarande begränsningar.

I den nordiska nolifikalionen intogs etl avsnitt om skyddsåtgärder mot marknadsstörning av följande lydelse.

Det har betraktats som en förutsättning för ett preferenssystem att della innehåller en skyddsklausul, som gör det möjligt alt vidtaga åt­gärder för att hindra eller motverka marknadsslörning.

Om några varor som omfattas av preferenssystemel importeras till ell givarland i sådana kvantiteter och under sådana omständigheter all de orsakar eUer hotar all orsaka marknadsslörning, får givarlandel, för att motverka eller undvika sådan marknadsslörning, söka konsultationer med det exporterande u-landet.

I kritiska fall av marknadsslörning får industrilandet införa import­begränsningar och/eller åtgärder på tullområdet i den utsträckning som bedöms nödvändig för all motverka marknadsslörning, som orsakats av importen av varor vilka ingår i preferenssystemel. Begränsningsnivån skall härvid inte vara lägre än importen under en representativ period innan marknadsslörningen uppstod och ge utrymme för rimlig ökning av importen under den tid begränsningen vårar.

Skyddsåtgärder kan införas selektivt mot del eller de länder vars ex­port orsakar eller hotar alt orsaka marknadsstörning.

Etl givarland som unilateralt har vidtagit skyddsåtgärder skall så snart som möjligt meddela della lill del inlernalionella organ som skall handha uppföljningen av preferenssystemel. Givarlandel skall på begä­ran ge de u-länder som har etl substantiellt handelsintresse av produk­terna i fråga tillfälle lill konsultationer.

Ell land som har infört skyddsåtgärder skall periodiskt se över dessa i syfte all lätta och eliminera dem så fort som möjligt.

Del förutsätts atl införandel av ell preferenssystem inle påverkar existerande internationella avlal och arrangemang, som innehåller skyddsmekanismer.

I nolifikalionen intogs också etl avsnitt om konsultationer mellan givarländerna med syfte att förhindra all skyddsåtgärder leder till marknadsslörningar i andra givarländer saml för all åstadkomma en lik­värdig bördefördelning.

På livsmedelsområdet (kap. 124 i tulltaxan) erbjöds för svensk del tullfrihet för ett trettiotal varupositioner som läcker närmare två tredje­delar av den svenska importen av tullbelagda Uvsmedelsprodukler från u-länderna vid sidan av kaffe. Erbjudandel omfattade bl. a. vissa varor som räknas som industrivaror i EFTA, såsom fiskkonserver, soppor och såser saml drycker av olika slag. Därutöver erbjöds preferenser för bl. a. vissa frukt- och köksväxtberedningar.

Som nämnts förutsatte flertalet i-länder alt känsliga varuområden skulle las undan från preferensbehandlingen i en eller annan form och del nordiska villkoret för erbjudandet om tullfria preferenser för hela induslrivaruområdel uppfylldes således inle.

Prop. 1971: 93

14

Flertalet av de remissinstanser som hördes med anledning av det nya läget hävdade atl omfattningen av övriga länders undanlag gjorde en omprövning av del svenska erbjudandet erforderlig, varvid man i första hand tänkte sig elt undanlagande av varor från preferensbehand­lingen. Önskemål om undantag framfördes bl. a. av Kemikontoret, Tex­tilrådet och Konfektionsindustriföreningen samt Skofabrikantföreningen och Garveriidkareföreningen. Dessa synpunkter stöddes av bl. a. Sveriges industriförbund, Sveriges allmänna exportförening och Landsorganisa­tionen. Inle heller Sveriges grossislförbund ville motsätta sig undanlag för textilier. Vissa remissnistanser såsom Sveriges industriförbund för­ordade därutöver användandet av lullkontingenler som en melod alt komma lill rätta med marknadsstörningssiluationer. Kommerskollegium ville mol denna bakgrund inte motsätta sig all vissa varor undantogs från preferensbehandlingen och förslag härom framlades. Däremot skulle elt tullkonlingentsyslem enligt kollegiets mening inte lösa de svårigheter som kunde uppslå,

I den tilläggsnotifikation som de nordiska länderna lade fram hösten 1970 presenterades mot den här redovisade bakgrunden en lista över varor för vUka bl. a. undantag kunde komma att införas i något eller några av de nordiska länderna. För svensk del avsåg de sålunda angiv­na varorna områdena lexlU och konfektion, lädervaror samt skor.

I erbjudandel från EEC-länderna, vilket den 30 mars 1971 bekräf­tats av EEC:s ministerråd, medges tullfrihet i princip för alla hel- och halvfabrikat i kap. 2599 i tulltaxan för import som sker inom för varje år fastställda ramar, tullkonlingenler. Dessa skall för flertalet varor bestå av två komponenter, dels importvärdel från de u-länder som avses ingå i preferenssystemel, baskvoten, dels 5 "/o av importvär­del från övriga länder utanför EEC, tUläggskvoten. Baskvolen skall ligga fast och motsvara importen under ett givet referensår. Tilläggs-kvoten är rörlig och skall årligen beräknas på grundval av senaste tUl­gängliga statistik. Beräkningarna får ej leda tUl alt kontingenterna redu­ceras. Intet land får i princip svara för mer än 50 o/o eller beträffande vissa varor 20 o/o eller 30 o/o av importen inom en viss kontingent. Såväl kontingentsystemet som denna 50 »/o-regel skall tUlämpas liberalt och flexibelt för flertalet varor. Beträffande varuområden där marknads­slörningar redan föreligger, bl. a. textilvaror, skall enligl en särskUd lista den preferensbehandlade importen från början begränsas lUl kon-lingenlbeloppen. Import därutöver får ske mot normal tuU. För vissa andra varor skall imporlulvecklingen noggrant övervakas och åtgärder kan vidtas om kontingenterna skulle överskridas. För övriga varor kan kontingenlbegränsning införas senare om marknadsstörning inträder. Vissa särskilda regler har slutligen föreskrivits för varor som omfattas av GATT:s bomuUstextUavtal. Beträffande import från bl. a. Hongkong gäUer i övrigt alt textUvaror och skor helt undantas från preferensbe­handlingen.

Prop. 1971: 93

15

För jordbruksprodukter kommer EEC endast alt göra begränsade tullsänkningar, i genomsnitt motsvarande 20 o/o av gällande tull, för ett mindre anlal varor.

Skyddsaspekten tillgodoses för industrivarorna genom kontingent-systemet och för jordbruksvarorna genom en klausul som ger räll till skyddsåtgärder vid marknadsslörningar. Ministerrådets beslut innebär att EEC med verkan från den 1 juli 1971 får ge preferenser lUl länderna i 77-gruppen samt lUl områden som slår under i-ländernas överhöghet, inklusive Hongkong. Kommissionen skall före den 1 juli 1972 studera möjligheterna all medge ytterligare länder preferensbehandling.

USA:s erbjudande innebär all tullfrihet införs för import från u-län­derna av alla hel- och halvfabrikat inom induslrivaruområdel med undanlag för textilier av bomull, ull och konstfibrer, skor saml petro­leumprodukter.

På induslriråvaruområdel medges tullfrihet i begränsad utsträckning. Undanlag görs dock för bl. a. vissa jord- och stenarler, råolja, vissa ke­mikalier, oberedda hudar och skinn, nalursilke, ull och andra djurhår, berett lin, bomull, beredd hampa, jute och sisal, guld och silver, ferro-legeringar, aluminium, bly, zink samt övriga oädla metaller.

USA erbjuder tullfrihet för ell relativt begränsat anlal varor på jord­bruksvaruområdel.

Skyddsaspekten tillgodoses genom en i USA:s tullagstiftning föresla­gen slandardklausul som ger administrationen räll alt vidta åtgärder om marknadsstörningar hotar den inhemska industrin.

Storbritannien erbjuder preferenser i form av tullfrihet för varor på induslrivaruområdel med undanlag för flertalet textilvaror. Dess­utom undantas vissa fiskaltullbelagda varor såsom mineraloljor, tänd­stickor och cigarrelländare. De textilvaror, för vUka man anser sig kunna ge preferenser, har upptagits i en lista som omfattar elt fåtal positioner. Storbritannien har dock förklarat atl man när det gäller undantagen på lextilområdel ej tagit slutgiltig ställning.

Beträffande bearbetade jordbruksprodukter erbjuds tullfrihet för 70 positioner i tulltaxan.

Vid eventuella modifikationer av preferenserbjudandel kommer Stor­britannien att la hänsyn till i vilken utsträckning u-länderna inom sam­väldet erbjuds nya fördelar på andra givarländers marknader som kom­pensation för atl de får dela sina samväldespreferenser med andra u-länder. En reservation görs också för ändringar i preferenserbjudandel om förhandlingarna med EEC resulterar i ell brittiskt EEC-medlem-skap.

Storbritannien förbehåller sig rätten atl upphäva eller minska pre­ferenserna om importen av en vara som ell resultat av preferensbe­handlingen skulle komma all förorsaka marknadsstörning.

Schweiz erbjuder en tullsänkning om 30 o/o för flertalet varor på

Prop. 1971: 93

16

industriområdet. Undantagna från budet är fiskaltullbelagda varor så­som oljor, petroleumprodukter, motorfordon saml delar och utrustning därlUl.

Preferenser i form av luUsänkningar erbjuds också för etl antal varor på jordbruksvaruområdel.

I Schweiz' nolifikation anges att man som slutmål siktar till tull­frihet för alla i budet ingående varor. Delta skall ske i två etapper med två års mellanrum. Mol bakgrund av vunna erfarenheter och med hän­syn till andra givarländers åtaganden skall man besluta i vilken utsträck­ning ytterligare tullsänkningar utöver angivna 30 o/o skall beviljas.

Schweiz förbehåller sig rätlen all, om marknadsslörning eller hot om marknadsslörning uppslår på den schweiziska marknaden som en följd av preferenssystemel, vidta skyddsåtgärder i enlighet med den inhemska ulrikeshandelslagstiflningen eller upphäva preferensbehandlingen, helt eller delvis, för ifrågavarande produkt.

Som ell första steg i förverkligandet av ell preferenssystem kommer Österrike all göra en lineär tullsänkning om 30 o/o för industrivaror, med undanlag av de varor som omfattas av GATT:s bomullslexlil-avtal. Undantagna från preferensernca är också de varor som enligl österrikisk lag är underkastade eller kan komma atl underkastas rörliga avgifter eller uljämningsskalter.

Begränsade tullsänkningar erbjuds för vissa livsmedelsprodukter.

Österrike förbehåller sig rätten atl unilateralt upphäva preferenstul-len för en viss vara från alla u-länder, om importen av denna vara överstiger importen under en viss period med mer än 25 o/o. Preferensen kan också upphävas för en viss vara från elt visst land.

För industriella hel- och halvfabrikat erbjuder Canada en tullsänkning antingen med en tredjedel av tullnivån efter Kennedyronden eller lill en nivå motsvarande samväldestullarna, beroende på vilken som är lägst. Undantag görs för handskar, vissa textilvaror saml elektronrör. Vissa typer av skor kan också komma alt undantas från preferensbe­handling.

För jordbruksvaror erbjuds endast begränsade tullsänkningar.

För samtliga varor som omfattas av erbjudandet gäller atl tullsänk­ningarna skall ske etappvis under en tvåårsperiod. Ytterligare tull­sänkningar därefter kommer alt övervägas mol bakgrund av gjorda er­farenheter.

I fall av marknadsslörning kommer Canada alt tillämpa en skydds­klausul. Man avser härvid ej alt diskriminera mellan mottagarländerna.

Japan erbjuder tullfrihet för i princip alla industrivaror inom ramen för årliga luUkonlingenter. Dessa är uppbyggda på samma sätt som EEC:s lullkontingenler med den skillnaden atl tUläggskvoten motsvarar 10 o/o av i-landsimporlen. Även Japan avser all tillämpa en 50 o/j-regel, som begränsar importen av en vara från ell visst land inom kontingent-

Prop. 1971: 93

17

beloppen. Till skillnad från EEC ämnar man i Japan i princip inle medge preferensbehandlad import utanför kontingentramarna för någon vara.

För vissa varor, bl. a. vissa lädervaror, skor, vissa textilvaror, vissa obearbetade metaller och leksaker erbjuds endast en 50-procentig tull­sänkning. Undantag görs helt eller delvis för bl. a. plywood, sUke, vissa skor saml mineraloljor.

Beträffande jordbruksprodukter ges begränsade tullsänkningar för ell 60-lal positioner i tulltaxan. För jordbruksvarorna förutses någon form av skyddsklausul, som avses kunna tillämpas diskrim'inaloriskl.

Utvecklingen av u-landshandeln

1960-lalel har utmärkts av en myckel stark expansion för hela världshandeln. Ökningen har varit särskUl markerad för handeln mellan de industrialiserade länderna, vUken år 1960 enligl GATT:s statistik om­fattade 65 o/o av världshandeln men år 1969 hade stigit lUl nära 70 o/o. U-ländernas handelsandel har under samma lid minskal från 21,5 o/o lill 18 o/o. Trots denna relativa tUlbakagång har u-ländernas handelsutveck­ling under 1960-lalel blivit gynnsammare än vad man vid decenniets början vågade förutse. Ar 1960 visade sålunda u-ländernas lolalhandel ell underskoll om 1,5 miljarder dollar och pessimistiska beräkningar pekade här mol ell underskoll vid periodens slut om inemot 10 miljar­der dollar. I stället har handeln de senaste åren nära nog balanserat. Orsaken härtill är främst den stigande ökningstakten för u-ländernas export som genomsnittligt under decenniet uppgått till 6,5 o/o per år mot 5,5 o/o per år för importen. Under 1950-lalel var exportökningen där­emot endasl 3,5 o/o per år. Utvecklingen har varit särskilt accentuerad under det sista året då exportökningen uppgått lill omkring 12 o/o mot en imporlökning om 9 o/o. Olika u-länder har emellerlid inle i samma utsträckning fått del i denna utveckling. För vissa u-länder ökar expor-len sålunda med över 17 o/g per år medan andra länder har en myckel obetydlig eller helt obefintlig exportökning.

Varumässigt ligger tyngdpunkten på u-ländernas export fortfarande på råvarusidan. Av i-ländernas lolalimporl från u-länderna år 1969 om 42 miljarder dollar var 9,5 miljarder eller 23 o/o livsmedel, främst kaffe, frukt, socker, kött och köttvaror saml kakao och 8 mUjarder dollar eller 20 o/o induslriråvaror som texlilfibrer, malmer, trä och gum­mi. Bränslen uppgick lill nära 14 miljarder dollar, 33 o/o. Av återsto­den var omkring 8 miljarder dollar, 20 o/o, bearbetade varor såsom metaller, textilvaror och kläder, trävaror, lädervaror och maskiner. Gruppen bearbetade varor får dock gradvis ökad betydelse för u-län­dernas export. Ökningstakten per år har de sista åren närmat sig 20 o/o

2    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 93

Prop. 1971: 93

18

och är därigenom betydligt högre än genomsnittet för ökningen av lolal-exporten. Härigenom har u-ländernas andel av världens totala export av bearbetade varor stigit från 4 o/o till närmare 6 "/o under 1960-lalel.

Den kraftigaste ökningen för u-ländernas del har noterats i fråga om exporten till Japan, 18 "/» år 1969, och till EEC-länderna, omkring 14 o/o. TUl EFTA-länderna har exporten samma år ökat med 7 o/o och lUl USA med 3 Vo.

Sveriges import från u-länderna (Latinamerika, Afrika, exklusive Sydafrika, Asien, exklusive slalshandelsländer men inklusive Hongkong) har från år 1960 tiU år 1970 ökat "från 2 lill drygt 3,6 mUjarder kr. Då samtidigt vår lolalimporl ökat från 12,5 tiU över 36 miljarder kr. har dock u-landsandelen härav minskat från 13 o/q till 10 o/o. Varumäs­sigt utgjorde mineraloljorna år 1970 en tredjedel av importen, 1,2 mil­jarder kr., och livsmedlen nära en tredjedel, 1,1 mUjarder kr. I denna grupp var de största varorna kaffe, 640 milj. kr., frukt 214 milj. kr. och fodermedel 71 milj. kr. Induslriråvarorna uppgick liU 304 milj. kr. och utgjordes bl. a. av malmer, trä och gummi. Bland de bearbetade varorna, sammanlagt omkring 960 milj. kr., utgjordes de största pos­terna av metaller, nära 400 milj. kr., textilvaror 75 milj. kr. och kläder 265 mUj. kr. (varav 225 nulj. kr. avsåg import från Hongkong och Sydkorea). Den fullbelagda importen av bearbetade varor från de här redovisade u-länderna uppgick år 1969 lUl 380 milj. kr. (Hongkong 195 mUj. kr.). Tulluppbörden för denna import uppgick lill 48 milj. kr. (Hongkong 27 milj. kr.). Tullincidensen, bortsett från Hongkongimpor­ten, har beräknats till drygt 10 o/o, räknai efler de under år 1969 ut­gående tullarna, dvs. högre än genomsnittet av lullbelaslningen för den luUbelagda delen av Sveriges import.

Brysselnomenklatnren

Det av rådet för samarbete på tullområdet i Bryssel antagna försla­get om ändringar i den s. k. Brysselnomenklaturen, på vilken texten i den svenska luUlaxan vilar, är helt av teknisk natur. Eventuella erin­ringar mol förslag skall framföras tUl rådet före utgången av juni 1971. Förslaget lorde i svensk översättning som bilaga 1 få fogas lill detla protokoll.

De föreslagna ändringarna har, framhåller generaltullstyrelsen, lill syfte alt anpassa nomenklaturen tUl den utveckling som skett på tek­nikens område samt åstadkomma klarare gränsdragningar mellan olika positioner i nomenklaturen. Många av ändringarna föranleder ej någon ändring av den svenska texten lill tulltaxan. Andra ändringar saknar betydelse för varuklassificeringen medan ytterligare andra medför all varor kommer all hänföras tiU annan position än vad som gäller f. n.

Prop. 1971: 93

19

GeneraltuUstyrelsen har angivit de fall där sådana överflyttningar skulle medföra alt tullbeläggningen påverkades, saml lagt fram förslag till så­dana lulllaxeändringar som krävs för all tullarna skall förbli oföränd­rade för berörda varor.

Vid remissbehandlingen har icke någon erinran framförts mot de av tullsamarbelsrådel rekommenderade nomenklalurändringarna. Grossist­förbundet anför, all en revision av Brysselnomenklaluren med jämna intervaller inle bara är önskvärd ulan också nödvändig med hänsyn till den tekniska utvecklingen, som kontinuerligt resulterar i tillkomsten av nya produkter och modifieringar av existerade varor. De nu beslutade ändringarna medför i del övervägande antalet fall klara förbättringar som inle minst från handelsslalistisk synpunkt måste hälsas med till­fredsställelse, anser förbundet. Liknande synpunkter anförs också av de övriga remissinstanser som yttrat sig.

Departenientschefen

I den svenska bislåndspoUliken har åtgärder som syftar till alt skapa bättre möjligheter för u-länderna all sälja sina produkter och öka sin andel av världshandeln givils hög prioritet. Utgångspunkten har varit all gynnsammare handelsvillkor skall stimulera utveckling och diversi­fiering av u-ländernas näringsliv. Genom större exportintäkter kan de­ras betalningsbalans förbättras och förutsättningarna för en fortsatt in­dustrialisering öka.

De hillills vidtagna åtgärderna har för vår del inneburit att han­delshindren i betydande utsträckning redan avvecklats. Genom upp­görelserna i samband med Kennedyronden har tullfrihet genomförts för den allra största delen av importen från u-länderna. Råvaruimpor-len är med undanlag av kaffe numera tullfri. Även för de bearbetade varorna från u-länderna medförde Kennedyronden påtagliga svens­ka tullällnader och den del av vår u-landsimporl som bortsett från kaffe i dag beläggs med luU uppgår knappast lill mer än en tiondel av lotalimporten från dessa länder. När det gäller u-ländernas export av industrivaror har vi från svensk sida också sedan länge starkt be­tonat betydelsen av förbättrad marknadsföring och marknadsinforma­tion. Mol denna bakgrund har vi bl. a. stött den verksamhet som bedrivs av GATT:s och UNCTAD :s gemensamma organ International Trade Center (ITC).

U-länderna har alltsedan första världshandelskonferensen i Geneve år 1964 framfört krav alt i-länderna skulle bevilja dem lullpreferenser i form av luUfrihel eller lullnedsällning för halvfabrikat och färdigva­ror. I den resolution som antogs vid den andra världshandelskonferensen i New Delhi år 1968 kom i-länderna dessa krav lill mötes och åtog sig

Prop. 1971: 93

20

alt gemensamt med u-länderna utarbeta ett generellt lullpreferenssy-stem lill förmån för u-ländernas export. Preferenserna skulle på indu­slrivaruområdel ges med ell minimum av undanlag samt på jordbruks­varuområdet för särskilt utvalda varuslag. Preferensfrågan har nu förts närmare sin lösning genom atl i-länderna framlagt konkreta preferens­erbjudanden. En rapport härom överlämnades som nämnts hösten 1970 av UNCTAD lill FN:s generalförsamling. Genomförandet av erbju­dandena ingår som ett moment i den av FN den 24 oktober 1970 an­tagna strategin för FN:s andra ulvecklingsårlionde.

Sverige har tillsammans med de övriga nordiska länderna aktivt del­tagit i det internationella arbetet i preferensfrågan. En grundläggande synpunkt har därvid varit all preferenserna borde ges inom ramen för elt enhetligt syslem, där alla större i-länder deltar på ell sådani sätt all preferenserna kommer alla u-länder lill godo på lika vUlkor. Vi har bestämt tagit avstånd från de tankar på selektivt utformade preferen­ser som framförts av vissa länder.

De preferenserbjudanden som nu lagts fram innebär i och för sig etl storl framsteg. Del enhetliga system vi eftersträvat har emellerlid inle kunnat uppnås. Värdet av preferenserna begränsas också genom alt många för u-länderna betydelsefulla varor undantas från preferensbe­handlingen. Preferensernas betydelse för u-länderna blir därför tyvärr svår alt bedöma.

De industrivaror som omfattas av preferenserna utgör f. n. en liten del av u-ländernas export. U-ländernas export av sådana varor ökar emeUertid i snabb takt. Det är vidare uppenbart att preferenserna för u-länderna är en fråga av stor psykologisk och politisk vikt. Den reella betydelsen av preferenserna ökar självfallet också i den mån u-länderna i större utsträckning kan utnyttja de konkurrensmässiga fördelar dessa innebär genom alt utveckla de allmänna förutsätlningarna för sitt nä­ringsliv och förbättra sin produktions- och marknadsföringsteknik. Del finns enligt min uppfattning anledning atl räkna med all preferens­systemel, framför allt på längre sikt, skall visa sig vara ell positivt bidrag till u-ländernas ekonomiska utveckling.

Erbjudandena inom UNCTAD innebär alt preferenssystemel skall kunna sättas i kraft så tidigt som möjligt under innevarande år. Vissa frågor av betydelse för genomförandel av preferenserna jag återkom­mer tiU dem i del följande har ännu inle fåll en slutlig lösning på det internationella planet. Givarländerna är emellertid i färd med all vidta de åtgärder som krävs för alt erbjudandena om preferenser skall kunna infrias. EEC:s miiusterråd har som nämnts den 30 mars i år tagit ställning i frågan. Av våra nordiska grannländer har regeringen i Danmark fått bemyndigande alt vid lämplig lidpunkt sätta preferenserna i kraft. Del är enligt min mening naturligt att även vi nu tar slutlig

Prop. 1971: 93

21

ställning i frågan och all förslag om genomförande av lullpreferenser i Sverige nu framläggs för riksdagen ulan alt utgången av de pågående inlernalionella överläggningarna i utestående frågor avvaktas.

När det gäUer utformningen av preferenserna företer de olika givar­ländernas erbjudanden vissa skiUnader sinsemellan, bl. a, beträffande formerna för åtgärder lill skydd mol skador på den egna industrin. Vissa länder, såsom EEC-länderna och Japan, avser sålunda alt till-lämpa elt syslem enligt vUkel kontingenter fastställs för de varor på industrivaruområdet som omfattas av preferenserna. Den preferensbe­handlade importen av varor som kan vålla marknadsstörning begränsas härvid redan från början genom atl luUfrihelen binds lill vissa kon­tingenter. Även för övriga varor skall den preferensbehandlade importen kunna begränsas genom konlingenlsyslemet om marknadsslörningar skulle inträda under tiden för preferenssyslemels tillämpning. Flertalet andra länder, bl. a. USA och Storbritannien, kommer all helt la undan särskilt känsliga varor från preferensbehandlingen och förbehåller sig dessutom genom en skyddsklausul rälten all vidta lämpliga åtgärder om marknadsstörningar skulle uppträda. Även de nordiska länderna har förbehållit sig möjligheten till undanlag och förutsätter en skyddsklau­sul av denna typ. Till sina verkningar lorde dock de båda systemen i praktiken vara ungefär Ukvärdiga.

I fråga om den närmare utformningen av preferenserna för svensk del vUl jag anföra följande.

Tullpreferenserna har av såväl de nordiska länderna som av EEC, Storbritannien, USA och Japan erbjudils i form av tullfrihet. Jag för­ordar alt denna princip vidhålls för svensk del.

I fråga om industrivaror har Sverige tUlsammans med de nordiska länderna under förhandlingarna erbjudit tullfrihet utan undantag. Om de större handelsnationerna valde all från början begränsa preferensbe-handUngen för vissa varor ansåg de nordiska länderna sig dock också kunna bli tvungna atl la undan vissa kategorier av varor från prefe­renssystemel. Övriga i-länder har numera förklarat att de i en eller an­nan form kommer all begränsa preferensbehandlingen för vikliga in-duslrivaruseklorer. I Norge och Finland kommer också undanlag all göras, och i Danmark har man förbehållit sig valfrihet i detta avseende. De industrivaruområden som för svensk del erfarenhetsmässigt är sär­skilt utsatta för lågpriskonkurrens är framför allt textil- och konfek­lionsinduslrin samt sko- och läderindustrin. Önskemål om undanlag från preferensbehandlingen för varor inom dessa industribranscher har också framförts under remissbehandlingen. Det är för övrigt bl. a. för dessa varor preferensbehandlingen kommer att begränsas också i övriga i-länder. Ell genomförande i Sverige av preferenser ulan undanlag skul­le innebära atl dessa industrisektorer skulle kunna utsättas för markant

Prop. 1971: 93

22

försämrade konkurrensförhållanden. I dagens läge lalar därför starka skäl för all de varor, för vilka konkurrenssituationen är mest känslig, såsom väv av bomull och konstfibrer, trikå, kläder, handskar och skor, undantas från preferensbehandlingen, och jag förordar alt så sker. Till undantagen bör också fogas vissa varor inom 3539 kap. i tuUlaxan som i Sverige omfattas av jordbruksregleringen. Dessa varor saknar från importsynpunkt intresse i della sammanhang.

Del svenska preferenserbjudandel på jordbruksvaruområdet omfattar bl. a. vissa varor som räknas som industrivaror i EFTA, såsom fisk­konserver, soppor och såser samt drycker av olika slag. Vidare ingår vissa frukt- och köksväxtberedningar. Erbjudandet har utformats efter samråd med bl. a. statens jordbruksnämnd. Vid konsultationerna i UNCTAD har u-länderna uttryckt sin uppskattning över erbjudandel och jag förordar alt preferenserna inom detla område genomförs i en­lighet med erbjudandel.

Förteckning över de varor som bör undantas från preferensbehand­lingen samt över preferensberättigade varor på jordbruksområdet torde få fogas som bilaga 2 och 3 lill slalsrådsprolokollet i detla ärende. I den mån konkurrensförhållandena ger anledning härtill bör Kungl, Maj:t ha rätt atl slopa undantag i bilaga 2.

Även om preferensbehandlingen för särskilt känsliga varuområden hos i-länderna sålunda i en eUer annan form redan från början begrän­sas har det i notifikationerna om preferenserna förutsatts möjligheter tiU ytterligare skyddsåtgärder av olika slag vid marknadsslörning. För vår del har vi förbehållit oss rätten att vid marknadsslörning återinföra tull eller tillgripa importrestriktioner. Vi har härvid bl. a. av hänsyn tiU alt åtgärden inte skall drabba vissa mottagarländer onödigt hårt, exem­pelvis mindre utvecklade länder som ej bidrar lill marknadsstörning, förutsatt alt skyddsåtgärderna skall kunna begränsas till importen endasl från land som orsakar eller hotar atl orsaka skada. Jag förordar atl så­dana skyddsåtgärder får vidtas. Del bör enligl min mening också vara möjligt all för vissa varor tillämpa luUkonlingenter, om så skulle visa sig lämpligl.

Preferenssystemel bygger på det tekniska planet på ett utvecklat sam­arbete mellan givar- och mottagarländer. Tekniska skäl lalar för all kretsen av mottagarländer i storl sett bör vara enhetlig hos de olika givarländerna. Della underlättar ursprungskonlrollen. Önskemålet om likvärdiga konkurrensförhållanden för industrin i de olika länderna talar också för en sådan enhetlighet. De nordiska länderna har också som en arbetshypotes utgått från all mottagarländerna i huvudsak bör vara de samma för de olika givarländerna.

Någon internationell definition på begreppet u-land har inte varit

Prop. 1971: 93

23

möjlig all fastställa och några definitiva slällningslaganden lill frågan om mottagarländerna synes ännu inte föreligga hos i-länderna. Del lor­de dock inle bli möjligt atl nå fullständig enighet i denna fråga.

I UNCTAD har preferensfrågan framför allt drivits av den s. k. 77-gruppen, som f. n. beslår av 90 utomeuropeiska länder saml Jugoslavien och Cypern. Gruppens talesman har i UNCTAD-rapporlen fått an­tecknat all dessa länder utgår ifrån att de blir delaktiga av preferenser­na. Inom UNCTAD hänförs till u-länderna också vissa utomeuropeiska länder som inte deltar i nämnda grupp men ingår i de av FN fastställda latinamerikanska och afro-asiatiska ländergrupperna. Till u-landskretsen bör också räknas vissa utomeuropeiska områden som står under vissa preferensgivande länders överhöghet, bl. a. Hongkong, saml länder för vUkas ulrikesförbindelser elt givarland svarar. Därutöver finns etl anlal u-länder, bl. a. Demokratiska Folkrepubliken Korea och Demokratiska Republiken Vietnam, som inle deltar i FN eller UNCTAD. Slutligen har vissa europeiska länder som ej ingår i 77-gruppen framfört önske­mål om preferenser.

Med hänsyn till den osäkerhet som ännu råder ifråga om övriga i-länders slutliga ställningstagande lill frågan om mottagarländer, förordar jag alt preferenserna för svensk del t. v. får ges lill länderna i 77-gruppen samt lill Israel, Cuba, Mongoliska Folkrepubliken och Västra Samoa. De fyra nyssnämnda länderna ingår i den grupp u-länder i UNCTAD som ej tillhör 77-gruppen. Demokratiska Folkrepubliken Ko­rea och Demokratiska Republiken Vietnam bör också kunna medges preferenser. Preferenserna bör vidare efler närmare prövning av Kungl. Maj:l kunna utsträckas lill nyss nämnda utomeuropeiska områden och länder för vUka i-länder ansvarar. Jag lorde få anledning återkomma lill frågan om preferensbehandling för andra länder än de här nämnda.

En förteckning över länder som deltar i 77-gruppen lorde som bilaga 4 få fogas lill stalsrådsprotokollel i della ärende.

Utöver vad tidigare berörts gäUer som förutsättning för att en vara skall bli föremål för preferensbehandling självfallet all varan helt pro­duceras i ett u-land eller i varje fall undergått en väsentiig bearbetning i ell sådani land. Vilka krav som i della sammanhang skall uppställas är fortfarande föremål för överläggningar givarländerna emellan. Som grund för arbetet har lagts de regler som EEC tillämpar i förhållande lill de med gemenskapen associerade länderna men också erfarenhe­terna i EFTA beaktas. Arbetet har fortskridit så långt all man nu lorde kunna ulgå från alt resultatet kan godtas för svensk del.

För all preferenserna med säkerhet skall komma u-länderna lill godo måste del också vara möjligt all kontrollera alt de importerade varorna har sitt ursprung i dessa länder. Vid importen skall varorna därför ål-följas av ursprungscerlifikal, utfärdade av exportlandets myndigheter..

Prop. 1971: 93

24

I UNCTAD-överläggningarna har u-länderna åtagit sig all genom UNCTAD:s generalsekreterare meddela givarländerna vilka åtgärder de vidtagit för atl komma i åtnjutande av preferensbehandlingen, bl. a. be­träffande vilken myndighet som skall utfärda ursprungscertifikaten och hur uppgifterna skall kunna verifieras. Innan elt u-land gjorl sådan nolifikation är del inle möjligt alt medge preferensbehandling för im­port från della land.

Av del sagda framgår all del för den praktiska tillämpningen av pre­ferenssystemel är nödvändigt all meddela detaljerade bestämmelser i en rad hänseenden. Atl flera hithörande frågor ännu inte blivit slutbe­handlade på det inlernalionella planet bör inle få lägga hinder i vägen för elt ställningstagande till preferensernas införande. Det lorde lämp­ligen få ankomma på Kungl. Maj:l alt senare fastställa de närmare föreskrifter som för svensk del blir nödvändiga för preferenssystemets tiUämpning. Jag vill i della sammanhang endasl framhåUa all tullmyn­digheterna inte kan åläggas alllför betungande skyldigheter med avseen­de på ursprungskontrollen. Det är uppenbart att en stor del av arbetet för all preferenssystemet skall kunna fungera friktionsfritt måste få ske i samarbete mellan givarländerna saml mellan dessa och mottagarlän­derna.

Den sammanlagda tullbelagda importen till Sverige av jordbruksva­ror och industrivaror från här nämnda utomeuropeiska länder och om­råden med undanlag av Hongkong omfattade år 1969, bortsett från kaffe, varor lill elt värde av ca 265 milj. kr. Importen av de varor som läcks av erbjudanden på jordbruksvaruområdel uppgick lill 33 milj. kr. Undantagen på induslrisidan motsvarar en import om 130 milj. kr. De varor för vilka preferens t. v. erbjuds omfattade år 1969 en import om totalt omkring 110 milj. kr. Tulluppbörden för denna import uppgick år 1969 lUl omkring 12 milj. kr. Den tullbelagda importen från Hong­kong uppgick samma år lill 195 milj. kr., varav 37 milj. kr., medförande en lulluppbörd om 5 milj. kr., skulle omfattas av eventuella preferenser. Del slutliga utfallet beträffande såväl importvolymen som lullborlfallet blir dock självfallet beroende av i vUken utsträckning u-ländema i fram­tiden kan utnyttja preferenserna för sin export.

Atl ge vissa länder preferensbehandling i tullhänseende strider mot våra åtaganden i GATT. Förslag om undantag från åtagandena i denna del är därför under utarbetande inom GATT. Innan ell sådani med­givande lämnats, bör preferenserna inte sättas i krafl.

Bemyndigande för Kungl. Maj:t att medge preferensbehandling för u-landsimporlen torde lämpligen införas i 8 § tulltaxeringsförordningen (1960: 391) under punkten 23, som f. n. innehåUer en bestämmelse om tullfrihet för handgjorda textilvaror från u-länder. Någon ändring av tullfriheten för dessa varor syns del inte finnas anledning göra i detla sammanhang. För all uppnå tidsmässig samordning med del nyss berörda

Prop. 1971: 93

25

medgivandet tUl undanlag från GATT bör del överlämnas åt Kungl. Maj:l alt bestämma när ändringen i tulltaxeringsförordningen skall träda i krafl.

De föreslagna ändringarna i Brysselnomenklaluren utgör en naturlig anpassning lill den tekniska utvecklingen. Ingen erin­ran mot förslagen har framförls av remissinstanserna och jag förordar, att de godtas för svensk del. De ändringar i tulltaxan som blir påkallade ämnar jag i annat sammanhang lägga fram förslag om.

Hemställan

Under åberopande av det anförda hemsläller jag alt Kungl. Maj:l föreslår riksdagen alt

dels antaga inom finansdepartementet upprättat förslag till förordning om ändring i tulltaxeringsförordningen (1960: 391),

deb antaga rekommendationen den 9 juni 1970 av rådel för sam­arbete på tullområdet rörande ändring av nomenklaturen för klassifice­ring av varor i tulltarifferna.

Med bifall tiU vad föredraganden sålunda med instäm­mande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:l Konungen all lill riksdagen skall avlålas propo­sition av den lydelse bUaga lill delta protokoll utvisar.

Ur protokollet: BrUta Gyllensten

Prop. 1971: 93

26

BUaga 1

(Översättning)

Rekommendation den 9 juni 1970 av Rådet för samarbete på tullom­rådet rörande ändring av nomenklaturen för klassificering ar varor i tulltarifferna

Rådet för samarbete på tullområdet,

som beaktar artiklarna III b, 

IV 

e, 

VI 

och XVI i konventionen den 15 december 1950 rörande nomenklatur för klassificering av varor i tullta­rifferna,

som beaktar protokollet den 1 juli 1955 angående ändring i denna konvention, till vilket protokoll nomenklaturens text är fogad,

som beaktar Rådels rekommendationer den 16 juni 1960, den 8 de­cember 1960 och den 9 juni 1961 rörande ändring av nomenklaturen,

som anser atl det är nödvändigt att företaga ytterligare ändringar i nomenklaturen med hänsyn särskUt lill den tekniska utvecklingen under senare lid och därav föranledda förändringar i inlernalionell handel,

på nomenklalurkommilténs inrådan,

rekommenderar de fördragsslutande parterna, i överenstämmelse med bestämmelserna i ovannämnda arlikel XVI, följande ändringar i nomen­klaturen:

(I följande sammanställning har endasl upptagils ändringar av sådan arl att de föranleder ändringar i den svenska tulltaxetexten.)

Nuvarande lydelse

Allmänna bestämmelser

Punkt 2

2. Anges under ett tulltaxenum­mer visst ämne, hänföres ämnet till detta nummer både när det är i rent tillstånd och när det före­kommer i blandning eller förening med annat ämne. Till tuUlaxenum­mer, som anges omfatta vara av visst ämne, hänföres även vara som delvis är tillverkad av detta ämne. Tulltaxering av blandning eller sammansatt vara regleras närmare av bestämmelserna i 3.

Föreslagen lyddse

2. a) Elt omnämnande av en ar­tikel i etl tulltaxenummer skall an­ses inbegripa artikeln i ej komplett eller ej färdigarbetat skick, under förutsättning att den ej kompletta eller ej färdigarbelade artikeln vid införseln företer de väsentliga kännetecknen på den kompletta el­ler färdigarbelade artikeln. Det skall även anses inbegripa den kompletta eller färdigarbelade ar­tikeln (eller en sådan arlikel som enligt denna regel skall tulltaxeras som komplett eller färdigarbetad) inkommande antingen ej hopsatt eller isär tagen.

b) Ett omnämnande av elt ma­terial eller ämne i ett tulltaxenum-

Prop. 1971: 93

27

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

mer skall anses inbegripa bland­ningar eller sammansättningar av delta material eller ämne med andra material eller ämnen. Elt omnämnande av varor av ett visst material eller ämne skall anses in­begripa varor som helt eller delvis består av detta material eller äm­ne. Tulltaxeringen av varor som består av mer än ett material eller ämne skall slie enligt principerna i regel 3.

Punkt 3

3. Kan vid tulltaxeringen av en vara två eller flera tulltaxenum­mer komma i fråga gäller följan­de:

a)

tulltaxenummer med speci­ficerad varubeskrivning tillämpas framför tulltaxenummer med me­ra allmän varubeskrivning;

b)

blandning och vara, som be­står av olika ämnen eller är sam­mansatt av olika beståndsdelar och som ej kan tidllaxeras med led­ning av bestämmelsen under a, tulltaxeras såsom det ämne eller den beståndsdel som ger bland­ningen eller varan dess huvudsak­liga karaktär;

c)

tulltaxenummer som ger det högsla tullbeloppet tillämpas, om tulltaxeringen ej kan ske med lill-lämpning av bestämmelserna un­der a eller b.

3. Då av någon anledning va­ror synes kunna tulllaxeras enligt två eller flera tuUlaxenummer, skall luUlaxeringen verkställas på följande sätt:

a)

det tuUlaxenummer som ger den mest specifika beskrivningen skall ges företräde framför sådana tuUlaxenummer som ger en mera allmän beskrivning;

b)

blandningar och sammansat­ta varor som består av olika mate­rial eller är sammansatta av olika komponenter och som ej kan tull-taxeras med hänvisning till 3 a skall tulltaxeras som om de bestod av det material eller den kompo­nent som ger varorna deras hu­vudsakUga karaktär, i den mån delta kriterium är tillämpligt;

c)

då varor ej kan tulllaxeras med hänvisning till 3 a eller 3 b skall de tulltaxeras enligt det tuU­laxenummer som medför den högsta lullsatsen.

4.)

Punkt 4

4. Anges i anmärkning till av­delning eller kapitel alt avdelning­en eller kapitlet ej omfattar vissa varor och hänvisas samtidigt till annan avdelning eller kapitel eller till visst tuUlaxenummer, avser un­dantaget i anmärkningen, om ej annat är föreskrivet, samtliga va­ror som är hänförliga till sist­nämnda   avdelning,   kapitel   eller

Utgår.

(Nuvarande punkt 5 blir punkt

Prop. 1971: 93

28

Nuvarande lydelse

tulltaxenummer,   även   om   den   i

anmärkningen

förekommande

uppräkningen   av   varorna   ej   är fullständig.

Föreslagen lydebe

1 kap.

Anmärkning

Detla kapitel omfattar alla le­vande djur utom fisk, kräftdjur, blötdjur och mikrobkulturer.

Della kapitel omfattar alla le­vande djur utom;

a)

fisk,  kräftdjur och  blötdjur enligt nr 03.01 och 03.03;

b)

mikrobkulturer   och    andra produkter enligl nr 30.02;

c)

djur enligt nr 97.08.

2 kap.

Anmärkning b)

b)    tarmar, blåsor och magar av

djur (nr 05.04) saml djurblod,

hänförligt till nr 05.15;

Anmärkning c)

c)     animaUska fetler (15 kap.),

andra än produkter, hänförliga Ull

nr 02.05.

Nr 02.05

Ister och annat fett av svin eller fjäderfä, icke utsmält eller utpres­sat och icke innehållande kötlrän-der, färskt, kylt, fryst, sallat, tor­kat eUer rökt:

b) tarmar, blåsor och magar av djur (nr 05.04) samt djurblod (nr 05.15);

c) animaliskt fett, annat än pro­dukter enligt nr 02.05 (15 kap.).

Svinfetl, ej innehållande kött, och fjäderfäfett (ej utsmält, ut­pressat eller extraherat med lös­ningsmedel), färskt, kylt, fryst, sal­tat, torkat eUer rökt:

3 kap.

Nr 03.02

Fisk, saltad, torkad eller rökt:

Fisk, torkad, saltad eller rökt (äveti varmrökt):

4 kap.

Rubrik

4 kap. Mjölk och mejeriproduk­ter; ägg; naturlig honung

4 kap. Mejeriprodukter; fågel­ägg; naturlig honung; ätbara pro­dukter av animaliskt ursprung, ej annorstädes nämnda eller inbe­gripna

Prop. 1971: 93

29

Nuvarande lydelse Nr 04.05

Ägg av fåglar samt äggula, färs­ka, konserverade, torkade eller sö­tade:

Nr 04.07 Nytt

Föreslagen lydelse

Fågelägg och äggula, färska, torkade eller på annat sätt konser­verade, även sölade:

Ätbara produkter av animaliskt ursprung, ej annorstädes nämnda eller inbegripna

5 kap. Anmärkning 1 d)

d) borst och andra djurhår i bindlar för borslfabrikation (nr 96.03).

d) bindlar för borsttillverkning (nr 96.03).

6 kap.

Anmärkning 1

1. Della kapitel omfattar endasl sådana produkter, som vanligen levereras av trädgårdsmästare, plantskolor eller blomsterhandlare för planterings- eller prydnadsän­damål. Potatis och ätbar lök hän­föres dock till 7 kap.

1, Della kapitel omfattar endasl levande träd och varor (inbegripet köksväxtplantor) av sådana slag som vanligen levereras av träd­gårdsmästare, plantskolor eller blomsterhandlare för planlerings-eller prydnadsändamål; kapitlet inbegriper dock ej potatis, ätbar lök och andra produkter enligt 7 kap.

7 kap.

Anmärkning

Såsom köksväxter enligt nr 07.01 anses även ätbara svampar, oliver, kapris, tomater, potatis, rödbetor, gurkor, pumpor, auberginer, söt­paprika (Capsicum grossum), fän­kål, persilja, körvel, dragon, kras­se, mejram, pepparrot och vitlök. Såsom köksväxter enligt nr 07.02 07.04 tulllaxeras alla de produk­ter, som i färskt tillstånd hänföres UU nr 07.01.

Nr 07.04 omfattar dock icke:

Ordet "köksväxter" i nr 07.01, 07.02 och 07.03 skall anses inbe­gripa ätbara svampar, tryffel, oli­ver, kapris, tomater, potatis, röd­betor, gurkor, pumpor, auberginer, sölpaprika, fänkål, persilja, körvel, dragon, krasse, mejram (Majora­na hortensis eller Origanum majo­rana), pepparrot och vitlök.

Nr 07.04 omfattar alla torkade, dehydratiserade eller evaporerade köksväxter av sådana slag som är hänförliga till nr 07.0107.03 andra än:

Prop. 1971: 93

30

Nuvarande lydebe

a)

torkade baljväxtfrön (nr 07.05);

b)

sötpaprika (Capsicum gros­sum), målen (nr 09.04);

c)

mjöl av torkade baljväxt­frön, hänförliga till nr 07.05 (nr 11.03);

d)    mjöl, gryn och flingor av po­

tatis (nr 11.05).

9         kap.

Anmärkning 1, sista stycket

TiUsatser av andra ämnen lill de produkter, som är upptagna i nr 09.0409.10, härunder inbegri­pet de blandningar som avses i a och b ovan, skall icke påverka tulltaxeringen, under förutsättning all de sålunda erhållna blandning­arna fortfarande har karaktär av varor, upptagna i något av de nämnda tulltaxenumren. I motsatt fall hänföres dylika blandningar icke till della kapitel; om de utgör preparat för smaksättning, tull­laxeras de enhgt nr 21.04.

Anmärkning 2 a)

a)    sötpaprika (Capsicum gros­

sum), omalen (7 kap.);

Anmärkning 2 b)

b)    kubebapeppar av arten Cu-

beba officinalis Miq. eller Piper

cubeba (nr 12.07).

10      kap.

Nr 10.07

Bovete, hirs, sorghum, kanarie-frö och annan spannmål:

11      kap.

Anmärkning 1 b) (nuvarande anm. b))

b) mjöl, värmebehandlat eller på annat sätt berett till närings­medel för barn eller för dietiskt bruk (nr 19.02); mjöl, som värme-behandlats uteslutande för att för­bättra bakförmågan, hänföres dock till detta kapitel;

Föreslagen lydelse

a)

torkade spritade baljväxtfrön (nr 07.05);

b)

målen sötpaprika (nr 09.04);

c)

mjöl av torkade baljväxtfrön enligt nr 07.05 (nr 11.03);

d)    mjöl och flingor av potatis

(nr 11.05).

Tillsats av andra ämnen lUl pro­dukter enligt nr 09.0409.10 (el­ler till de blandningar som avses i a och b ovan) skall ej påverka produkternas tulltaxering, under förutsättning all de erhållna bland­ningarna bibehåller den huvud­sakliga karaktären av varor, hän­förliga till dessa nummer. I annat fall hänföres sådana blandningar ej till detla kapitel; blandningar som utgör preparat för smaksäll-ning tulltaxeras enligl nr 21.04.

a) sölpaprika, omalen (7 kap.);

b) kubebapeppar (Piper cubeba) och andra produkter enligt nr 12.07.

Bovete,    hirs,    kanariefrö   och sorghum;  annan  spannmål:

b) mjöl, berett för användning som barnmat, för dietiskt ändamål eller för matlagningsändamål, en­ligt nr 19.02;

Prop. 1971: 93

31

Nuvarande lydelse

Anmärkning 1 e) (nuvarande anm. e))

e) stärkelse,  utgörande kosme­tiska preparat enligt nr 33.06.

Föreslagen lydelse

e) stärkelse med karaktär av parfymer, kosmetiska preparat el­ler toaletlmedel hänförliga till nr 33.06.

Anmärkning 2

Ny

2. A. Förmalningsprodukter av de slag av spannmål som är för­tecknade i nedanstående tabell hänföres till detta kapitel om de, beräknat på viklen av torrsubstan­sen, har:

a)

en stärkdsehalt (bestämd med Ewers modifierade polarimelriska melod) överstigande den som an­ges i kolumn 2; och

b)

en askhalt (efter avdrag för eventueUt tillsatta mineralämnen) ej överstigande den som anges i kolumn 3.

I annat fall tulltaxeras de enligt nr 23.02.

B. Produkter som med tillämp­ning av ovanstående bestämmelser är hänförliga till detta kapitel skall tulllaxeras enligt nr 11.01 (mjöl av spannmål) om den mängd där­av som passerar genom en sikt av nalursilke eller av syntetiska eller regenererade textilfibrer med den maskvidd som anges i kolumnerna 4 eller 5 efter viklen räknat upp­går till minst det procenttal som anges för respektive slag av spann­mål.

I annat fall tulltaxeras de enligt nr 11.02.

Mängd som

passerar genom

Stärkelsehall

Askhalt

en sikt med

en maskvidd av

Spannmål

315 mikron

500 mikron

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

Vete och råg

45%

2,5 %

80%

_

Kom

45%

3    %

80%

Havre

45%

5    %

80%

Majs och sorghum

45%

2    %

90%

Ris

45%

1,6 %

80%

Bovete

45%

4    %

80%

Tabellen avser föreslagen lydelse.

Prop. 1971: 93

32

Nuvarande lydebe Nr 11.09

Gluten   och   glutenmjöl, rostade

Föreslagen lydelse

även

Velegluten, även torkat

12 kap.

Anmärkning 1

1. Enligt nr 12.01 tulllaxeras bl. a. jordnötter, sojabönor, se­napsfrön, vaUmofrön och kopra. Kokoksnötler hänföres till nr 08.01 och oliver till 7 eller 20 kan.

1. Nr 12.01 skall anses tillämp­ligt för bl. a. jordnötter, sojabönor, senapsfrön, vallmofrön och kopra. Det skall ej anses tillämpligt för kokosnötter och andra produkter enligt nr 08.01 eller för oliver (7 eller 20 kap.).

Anmärkning 2

2. Belfrön, klöver- och gräs­frön, blomsterfrön, köksväxlfrön, frön av fruktträd och skogsträd samt frön av vicker och lupiner tulltaxeras enligt nr 12.03. Till nr 12.03 hänföres icke ärter, bönor och andra till människa- eller djurföda tjänliga baljväxtfrön (nr 07.05), kryddor och andra produk­ter, upptagna i 9 kap., spannmål (10 kap.), oljehaltiga frön och frukter (nr 12.01) samt frön och frukter, upptagna i nr 12.07.

2. För tillämpning av nr 12.03 gäUer att belfrön, gräsfrön och andra vallväxtfrön, frön av pryd­nadsblommor, köksväxlfrön, frön av skogsträd, frön av fruktträd samt frön av vicker och lupiner .skall anses som frön av sådana slag som användes som utsäde.

Nr 12.03 skall dock ej anses till-lämpligt för följande produkter, även om de är avsedda att använ­das som utsäde:

a)

baljväxtfrön enligt 7 kap.,

b)

kryddor och andra produkter enligt 9 kap.;

c)

spannmål (10 kap.);

d)    produkter hänförliga lill nr

12.01 eller 12.07.

13 kap.

Anmärkning, första stycket

TiU nr 13.03 hänföres bl. a. lakrilsexlrakt, pyrethrumexlrakl, humleexlrakl, aloeexlrakl och opi­um. Nr 13.03 omfattar icke:

Anmärkning a)

a) lakrilsexlrakt, innehållande raer än 10 viktprocent socker eller utgörande sockerkonfektyrer (nr 17.04);

Nr 13.03 skall anses tillämpligt för bl. a. lakrilsexlrakt och pyreth­rumexlrakl, humleexlrakl, aloeex­lrakl och opium. Numret skall ej anses tillämpligt för:

a) lakrilsexlrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros eller föreliggande som konfektyrer (nr 17.04);

Prop. 1971: 93

33

Nuvarande lydelse Anmärkning e)

e) kamfer (nr 29.13)  och gly-cyrrhizin (nr 29.41);

Anmärkning f)

t) medikamenter (nr 30.03);

Föreslagen lydelse

e) kamfer, glycyrrhizin och and­ra produkter enligt nr 29.13 och 29.41;

f) medikamenter hänförliga till nr 30.03 och blodgruppsreagenser (nr 30.05);

Anmärkning h)

h) flyktiga vegetabiliska oljor saml resinoider (nr 33.01); vatten från destination av flyktiga vege­tabUiska oljor samt vallenlösning­ar av dylika oljor (nr 33.05);

h) eteriska oljor, "concretes", "absolutes" och resinoider (nr 33.01) samt vatten från destilla-lion av eteriska oljor och vatten-lösningar av sådana oljor (nr 33.05);

14 kap.

Anmärkning 1

1. Della kapitel omfattar icke material eller fibrer med huvud­saklig användning som textilmate­rial, oavsett bearbetning, ej heller andra vegetabiliska material, som bearbetats för användning uteslu­tande som lextilmalerial (elfte avd.).

1. Detla kapitel omfattar ej föl­jande produkter, vilka skall hän­föras till elfte avd.: vegetabiliska material och fibrer av vegetabiliska material av sådana slag som an­vändes främst vid tillverkning av textilvaror, oavsett bearbetning, och andra vegetabiliska material, som undergått behandling i syfte att göra dem lämpliga för använd­ning enbart som lextilmalerial.

15 kap.

Anmärkning 1 a)

a)    ister och annat fett av svin

eller fjäderfä, icke utsmält eller ut­

pressat (nr 02.05);

Anmärkning 1 b)

b) kakaosmör (nr 18.04);

Anmärkning 1 c)

c)     grevar (nr 23.01), oljekakor

och dylika ålerstoder från utvin­

ning av vegetabiliska oljor (nr

23,04);

3    Riksdagen 1971. 1 saml. Nr 93

a) svinfetl och fjäderfäfett en­ligl nr 02.05;

b) kakaosmör   (fett   eller  olja) (nr 18.04);

c) grevar (nr 23.01)  och åler­stoder enUgt nr 23.04;

Prop. 1971: 93

34

Nuvarande lydelse Nr 15.01

Ister och annat fett av svin eller fjäderfä, utsmält eller utpressat

Nr 15.02

Talg (av nötkreatur,. får eller getter), rå eller utsmält, premier jus härunder inbegripen

Föreslagen lydelse

Ister, annat svinfett och fjäder­fäfett, utsmälta, utpressade eller extraherade med lösningsmedel

Fetler av nötkreatur, får eller getter, ej utsmälta; ur sådana fet­ler utsmälta eller med lösningsme­del extraherade fetter (inbegripet "premier jus")

16 kap.

Anmärkning

Detla kapitel omfattar icke kött, fläsk, fisk, kräftdjur och blötdjur, beredda eller konserverade på sätt som anges i 2 och 3 kap.

Nr 16.03

Köttextrakt och köttsaft

Detla kapitel omfattar ej kött, fläsk, andra djurddar, fisk, kräft­djur och blötdjur, beredda eller konserverade på sätt som anges i 2 och 3 kap.

Köttextrakt och költsaft; fiskex-trakt

17 kap.

Anmärkning 1 b)

b)    kemiskt rena sockerarter (nr

29.43), andra än sackaros, glukos

och laklos;

Anmärkning 1 c)

c)     farmaceutiska produkter (30

kap.).

b) kemiskt rena sockerarter (andra än sackaros, glukos och laklos) och andra produkter enligt nr 29.43;

c) medikamenter och andra pro­dukter enligt 30 kap.

18 kap.

Anmärkning 1

1. Delta kapitel omfattar icke sådana varor, innehållande kakao, som avses i nr 19.02, 19.08, 22.02, 22.09 och 30,03.

1. Delta kapitel omfattar ej så­dana beredningar innehållande ka­kao eller choklad som är beskriv­na i nr 19.02, 19.08, 22.02, 22.09 och 30.03.

19 kap.

Anmärkning 1 c)

c) farmaceutiska produkter (30 kap.).

c) medikamenter och andra pro­dukter enligt 30 kap.

Prop. 1971: 93

35

Nuvarande lydelse Nr 19.02

Näringsmedel (för barn, för die­tiskt bruk eller för mallagningsän-damål), beredda av mjöl, stärkelse eller mallexlrakl, även med tillsals av kakao //// mindre än 50 vikt­procent:

Föreslagen lydelse

Beredningar av mjöl, stärkelse eller mallexlrakl av sådana slag som användes som barnmat, för dietiskt ändamål eller för mallag-ningsändamål, innehållande mind­re än 50 viktprocent kakao:

20 kap.

Anmärkning 1 a)

a) köksväxler och frukter, be­redda eller konserverade på sätt i 7 och 8 kap. anges;

Anmärkning 2

2. Vid tillämpningen av nr 20. 01 och 20.02 anses såsom köks­växter endast sådana produkter, som i färskt tUlstånd hänföres till nr 07.01.

a) köksväxler och frukter, be­redda eller konserverade på sätt som anges i 7 och 8 kap.;

2. Köksväxter enligt nr 20.01 och 20.02 är sådana som skulle va­ra hänföriiga UU nr 07.0107.05 om de infördes i där angivet skick.

21 kap.

Anmärkning 1 c)

c)     kryddor och andra produk­

ter, hänförliga tiU nr 09.0409.10;

Anmärkning 1 d)

d)    jäst,  utgörande medikament

(nr 30.03).

Anmärkning 3

Ny

c) kryddor och andra produkter enligt nr 09.0409.10;

d) fåsX föreliggande som medi­kament samt andra produkter en­ligt nr 30.03.

3. Med uttrycket "homogenise-rade sammansatta livsmedelsbe­redningar" i nr 21.05 förstås be­redningar av sådana slag som an­vändes som barnmat eller för die­tiskt ändamål och som består av en fint homogeniserad blandning av två eller flera grundbeståndsde­lar, såsom kött (inbegripet andra djurddar), fisk, köksväxter och frukt. Vid tillämpning av denna definition skall ej fästas avseende vid små mängder av beståndsdelar, soni kan ha tillsatts blandningen för smaksättning, konservering el­ler andra ändamål. Beredningarna får innehålla liten mängd synliga

Prop. 1971: 93

36

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

bilar av andra  beståndsdelar än kött, andra djurdelar eller fisk.

Nr 21.05

Sopp- och buljongpreparat samt färdiga soppor och bidjonger

Soppor och buljonger i flytande eller fast form eller i pulverform; homogeniserade sammansatta livs­medelsberedningar

22 kap.

Anmärkning 1 b)

b) destillerat vatten och annat vatten av motsvarande eller högre renhetsgrad (nr 28.58);

b) destillerat vatten, lednings-förmågevaiten och vatten av mot­svarande renhetsgrad (nr 28.58);

23 kap.

Nr 23.06

Vegetabiliska produkter för fo­derändamål, ej hänförliga till an­nat nummer

Nr 23.07

Fodermedel med tillsals av me­lass eller socker; andra beredda fodermedel

Produkter av vegetabiliskt ur­sprung av sådana slag som använ­des som djurfoder, ej annorstädes nämnda eller inbegripna

Sötade fodermedel; andra be­redningar av sådana slag som an­vändes för utfodring av djur

25 kap.

Anmärkning 2 c)

c)    farmaceutiska produkter (30

kap.);

Anmärkning 2 d)

d)    parfymer, toalettmedel och

kosmetiska preparat (nr 33.06);

Nr 25.12

Diatomacéhaltiga fossUmjöl och andra liknande kiseldioxidhalliga jordarter (infusoriejord, kiselgur, trippel, dialomit o. d.), med en vikt per dm av högst 1 kg, även brända

c) medikamenter och andra pro­dukter enligt 30 kap.;

d) parfymer, kosmetiska prepa­rat och toaletlmedel enligt nr 33.06;

Kiseldioxidhalliga fossilmjöl och liknande kiseldioxidhalliga jordar­ter (/. ex. kiselgur, trippel och dia-tomit), även brända, med en skrymdensitet av 1 eller mindre

Prop. 1971: 93

37

Nuvarande lydelse 26 kap.

Anmärkning 1

1. Della kapitel omfattar icke:

a)

naturligt magnesiumkarbonat (magnesil), även bränt (nr 25.19);

b)

ihomasslagg, hänförlig till 31 kap.;

c)

slaggull, slenull och liknande mineralull (nr 68.07);

d)    produkter, hänförUga till nr

71.11 (guldsmedssopor m. m.)\

e)    koppar-, nickel- och kobolt-

skärslen, erhållna genom smält­

ning av malm (femtonde avd.).

Föreslagen lydelse

1. Delta kapitel omfattar ej:

a)

slagg och liknande industri­ellt avfall, berett till makadam (nr 25.17);

b)

naturligt magnesiumkarbo­nat (magnesil), även bränt (nr 25.19);

c)

Ihomasslagg enligt 31 kap.;

d)    slaggull, slenull och Uknande

mineralull (nr 68.07);

e)    guldsmedssopor, annat avfall

och skrot av ädel metall (nr

71.11);

f)     koppar-, nickel- och kobolt-

skärslen, framställda genom smält­

ning av malm (femtonde avd.).

27 kap.

Anmärkning 1 a)

a) isolerade kemiskt definierade organiska föreningar; kemiskt rent metan hänföres dock till nr 27.11;

a) isolerade kemiskt definierade organiska föreningar andra än ke­miskt rent metan och kemiskt rent propån, vilka skall tulllaxeras en­ligt nr 21.11;

Anmärkning 1 b)

b) medikamenter (nr 30,03).

b) medikamenter hänförliga till nr 30.03.

Anmärkning 1 c)

Ny

c) blandningar av omättade kol­väten hänförliga till nr 33.01, 33.02, 33.04 eller 38.07.

Anmärkning 3

3. Med oljor, erhållna ur pet­roleum eller ur biluminösa mine­ral, i nr 27.10 avses även liknan­de oljor, oavsett framslällnings-sätlei, om de efter vikten räknat innehåller större kvantitet icke-aroniatiska ämnen än aromatiska ämnen.

3. Uttrycket "oljor erhållna ur petroleum eller ur biluminösa mi­neral" i nr 27.10 skaU anses inbe­gripa ej endast oljor erhållna ur petroleum eller ur biluminösa mineral utan även, oavsett fram-ställningssällel, liknande oljor så­väl som oljor bestående av bland­ningar av omättade kolväten, un­der förutsättning att vikten av de icke-aromatiska beståndsdelarna överstiger viklen av de aromatiska beståndsdelarna.

Prop. 1971: 93

38

Nuvarande lydelse Nr 27.07

Oljor och andra produkter, er­hållna genom destillalion av hög-temperalurljära från stenkol, saml andra oljor och produkter enligl anm. 2 till della kapitel

Nr 27.13

Petroleumvax (paraffin, "slack-wax", mikrovax), ozokerit, cere-sin, montanvax och andra mine-ralvaxer, även färgade

Föreslagen lydelse

Oljor och andra produkter er-håUna genom desliUalion av hög-lemperalurtjära från stenkol; lik­nande produkter enligt definition i anm. 2 till detta kapitel

Paraffin, mikrovax, "slackwax", ozokerit, montanvax (lignitvax), lorvvax och andra mineralvaxer, även färgade

28 kap.

Anmärkning 1, inledningen

1. Om ej annat är föreskrivet, omfattar detla kapitel endast:

1. Där ej annat följer av lydel­sen av tulltaxenumren eller av an­märkningarna till detta kapitel skall tulltaxenumren i detta kapi­tel anses tiUämpliga endast för:

Anmärkning 1  e)

Ny

e) produkter nämnda i a, b, c eller d ovan, försatta med dam-ningshindrande medel eller färg­ämne för att underlätta deras identifiering eller av säkerhets­skäl, under förutsättning att till­satserna ej gör produkten lämpli­gare för speciell användning än för allmänt bruk.

Anmärkning 2 e)

e) hydrogenperoxid i fast form (nr 28.54), karbonylsulfid, tiokar-bonylhalogenider, cyan och cyan-halogenider ävensom cyanamid och melallderival därav (nr 28.58), med undantag av kalciumcyan-amid, innehållande högst 25 vikt­procent nilrogen, beräknat på torrsubstansen (31 kap.).

Anmärkning 3 d)

d) oorganiska produkter, utgö­rande s. k. luminoforer (nr 32,07);

Anmärkning 8

Ny

e) hydrogenperoxid i fast form (nr 28.54), karbonylsulfid, tiokar-bonylhalogenider, cyan och cyan-halogenider samt cyanamid och melallderival därav (nr 28.58), andra än kalciumcyanamid inne­hållande högst 25 viktprocent nilrogen, beräknat på vallenfri torrsubstans (31 kap.).

d) oorganiska produkter av så­dana slag som användes som lu­minoforer, hänförliga till nr 32.07;

8. Kemiska grundämnen (t. ex. kisel och selen),  dopade för an-

Prop. 1971: 93

39

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

vändning inom elektroniken, skall hänföras till detta kapitel under förutsättning att de föreligger obe­arbetade i den form de erhållit vid dragningen eller i form av cylind­rar eller stavar. Skurna till skivor, plattor eller liknande former hän­föres de till nr 38.19.

Nr 28.03

Kol (kimrök, "carbon black", antracensvart, acetylensvart, lamp-svart o. d.)

Kol (inbegripet "carbon black")

Nr 28.05

AlkalimetaUer och alkaliska jordartsmetaller; sällsynta jord­artsmetaller; skandium och ytt-rium; kvicksilver

AlkalimetaUer och alkaliska jordartsmelaller; sällsynta jord-artsmetaller, ytlrium och skan­dium samt blandningar och lege­ringar av dessa ämnen med var­andra; kvicksilver

Nr 28.06

Hydrogenklorid (klorväte)  och saltsyra; klorsulfonsyra

Hydrogenklorid  (klorväte)  och saltsyra; klorsvavelsyra

29 kap.

Anmärkning 1 g)

Ny

(nuvarande anm. 1 g) blir anm. 1 h))

g) produkter, nämnda i a, b, c, d, e eller f ovan, försatta med damningshindrande medel, färg­ämne eller luktämne för att un­derlätta deras identifiering eller av säkerhetsskäl, under förutsättning att tillsatserna ej gör produkten lämpligare för speciell användning än för allmänt bruk;

Anmärkning 2 c) c) metan (nr 27.11);

c) metan 27.11);

och     propån     (nr

Anmärkning 2 e)

e) karbamid (urinämne), inne­hållande högst 45 viktprocent nitrogen, beräknat på torrsubstan­sen (31 kap.);

e) karbamid (urinämne) (nr 31.02 eller 31.05 alltefter beskaf­fenheten);

Prop. 1971: 93

40

Nuvarande lydelse Anmärkning 7

7. Nr 29.35 (heterocykliska för­eningar) omfattar icke inre etrar, inre hemiacelaler, metylenetrar av tvåvärda orlofenoler, epoxider med tre eller fyra atomer i ringen, cykliska acetaler, cykliska poly-merer av aldehyder, av tioaldehy-der eller av aldiminer, anhydri-der och imider av flerbasiska sy­ror, cykliska estrar av flervärda alkoholer med flerbasiska syror, cykliska ureider, hexametylenle-tramin och trimetylenlrinilramin.

Föreslagen lydelse

7. Nr 29.35 (heterocykliska för­eningar) skall ej anses inbegripa inre etrar, inre hemiacelaler, me­tylenetrar av Ivåvärda ortofeno-ler, epoxider med tre eller fyra atomer i ringen, cykliska acetaler, cykliska polymerer av aldehyder, av lioaldehyder eller av aldimi­ner, anhydrider av flerbasiska sy­ror, cykliska estrar av flervärda alkoholer med flerbasiska syror, cykliska ureider och cykliska tio-ureider, imider av flerbasiska sy­ror, hexametylentelramin och tri­metylenlrinilramin.

Nr 29.11

Aldehyder, aldehydalkoholer, aldehydetrar, aldehydfenoler och andra föreningar med aldehyd-funktion jämte annan enkel eller sammansatt  oxygenfunktion:

Aldehyder, aldehydalkoholer, aldehydetrar, aldehydfenoler och andra föreningar med aldehyd-funktion jämte annan enkel eller sammansatt oxy genfunktion; cyk­liska polymerer av aldehyder; pa-raformaldehyd:

Underavdelning VU tiU 29 kap.

Rubrik

VII. Syror och deras anhydri­der, halogenider, peroxider och peroxisyror ävensom halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat därav

VII. Karboxylsyror och deras anhydrider, halogenider, peroxi­der och peroxisyror samt halo­gen-, sulfo-, nitro- och nitroso­derivat därav

Nr 29.14

Enbasiska syror och deras an­hydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror ävensom halo­gen-, sulfo-, nitro- och nitrosode­rivat därav:

Enbasiska karboxylsyror och deras anhydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitro­soderivat därav:

Nr 29.15

Flerbasiska syror och deras an­hydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror ävensom halo­gen-, sulfo-, nitro- och nitroso­derivat därav:

Flerbasiska karboxylsyror och deras anhydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror samt halogen-, sulfo-, nitro- och nitro­soderivat därav:

Prop. 1971: 93

41

Nuvarande lydelse Nr 29.16

Alkohobyror, aldehydsyror, ke-tonsyror, fenolsyror och andra föreningar med syrafunktion jäm­te annan enkel eUer sammansatt oxygenfunktion samt dessa för­eningars anhydrider, halogenider, peroxider och peroxisyror även­som halogen-, sulfo-, nitro- och nitrosoderivat därav:

Föreslagen lydebe

Karboxylsyror med alkohol-, fenol-, aldehyd- eller ketonfunk-tion och andra föreningar med karboxylsyrafunktion jämte annan enkel eller sammansatt oxygen­funktion samt dessa föreningars anhydrider, halogenider, peroxi­der och peroxisyror ävensom ha­logen-, sulfo-, nitro- och nitroso­derivat därav:

Nr 29.25

Föreningar med amidofunkiion:

Föreningar med karboxiamido-funktion; föreningar av kolsyra med amidofunkiion:

Nr 29.26

Föreningar   med   imido-iminofunktion

eller

Föreningar med karboxiimido-funktion (inbegripet ortobensoe-syrasulfimid och dess saller) och föreningar med iminofunklion (inbegripet hexametylentelramin och trimetylentrinitramin):

Nr 29.39

Hormoner, även syntetiskt re­producerade, samt derivat därav med huvudsaklig användning som hormoner

Hormoner, naturliga eller syn­tetiskt reproducerade; derivat därav använda främst som hor­moner; andra steroider använda främst som  hormoner

30 kap.

Anmärkning 2 b)

b)    tandkräm och liknande tand­

vårdsmedel, härunder inbegripet

sådana med terapeutiska eller pro-

fylaktiska egenskaper (nr 33.06);

Anmärkning 2 c)

c)     medicinsk tvål och såpa (nr

34.01).

b) tandkräm och andra landren­göringsmedel av alla slag, inbe­gripet sådana med terapeutiska el­ler profylakliska egenskaper, vUka skall anses hänförliga till nr 33.06;

c) tvål och såpa och andra pro­dukter enligt nr 34.01 med Ullsats av medikamenter.

Anmärkning 3 e)

Ny

(Nuvarande anm. 3 e) och f) blir 3 f) och g))

e) blodgruppsreagenser;

Prop. 1971: 93

42

Nuvarande lydelse

31 kap.

Anmärkning 1 A

A. endera av följande produk­ter:

Föreslagen lydelse

A. varor som motsvarar någon av nedan angivna beskrivningar:

karbamid (urinämne), innehållande högst 45 viktprocent nitrogen;

Anmärkning 4

4. Ammoniumfosfater, innehål­lande per kg 6 mg arsenik (As) el­ler däröver, hänföres till nr 31.05.

karbamid (urinämne) även ren;

4. Monoainmonium- och diam-moniumortofosfater, även rena, samt blandningar av dessa för­eningar med varandra skall tulltax­eras enligt nr 31.05.

Anmärkning 5

5. De i anm. 1 A, 2 A, 3 A och 4 angivna gränsvärdena hänför sig till produkternas torrsubstans.

5. Vid tillämpning av de kvanti­tativa kriterier som anges i anm. 1 A, 2 A och 3 A ovan skall beräk­ningen utföras på vattenfri torr­substans.

32 kap.

Nr 32.03

Syntetiska garvämnen, även blandade med naturliga garväm­nen; konstgjorda pyrmedel (t. ex. enzymatiska och mikrobiella pre­parat):

Nr 32.12

Kitt, spackelfärger och andra ulfyllnings- eller lälnings medel; ymp vax:

Syntetiska organiska garvämnen samt oorganiska garvämnen; garv-ningspreparat, även innehållande naturliga garvämnen; enzymatiska garveripreparat (t. ex. pyrmedel av enzymatiskt, pankreatiskt eller bakteriellt ursprung):

Fönsterkitt; ympvax; spackel­färger; icke eldfasta preparat för ytbeläggning; utfyllningsmedel, tälningsmedel o. d., inbegripet hartskitt och hartscement:

33 kap.

Anmärkning 1 a)

a)      alkoholhaltiga beredningar

(s. k. koncentrerade extrakt) för

framställning av drycker (nr

22.09);

Anmärkning 1 b)

b) tvål, hänförlig lill nr 34.01;

a) sammansatta alkoholhaltiga beredningar (s. k. koncentrerade extrakt) för tillverkning av dryc­ker, enligt nr 22.09;

b) tvål och såpa och andra pro­dukter hänförliga tUl nr 34.01;

Prop. 1971: 93

43

Nuvarande lydelse Anmärkning 2

2. Nr 33.06 omfattar bl. a. pro­dukter, även oblandade (med un­dantag av produkter, hänförliga till nr 33.05), lämpade för användning såsom parfymer, loaleltmedel eller kosmetiska preparat och inkom­mande i förpackningar, som till­handahålles i detaljhandeln för så­dan användning.

Föreslagen lydelse

2. Nr 33.06 skall anses tillämp­ligt för bl. a.:

a)

beredda rumsdesodoriserings-medel, även oparfymerade;

b)

produkter, även oblandade (andra än produkter enligt nr 33.05), lämpliga för användning som parfymer, kosmetiska prepa­rat eller toaletlmedel eller som rumsdesodoriseringsmedel, före­liggande i förpackningar av såda­na slag som säljes i detaljhandeln för sådan användning.

34 kap.

Rubrik

34 kap. Tvål; organiska ylakliva ämnen samt tvätt- och rengörings­medel; smörjmedel; konstgjorda växer och beredda växer; puls-och skurmedel; ljus och liknande produkter; modelleringsmassa och 

X. 

k. dentalvax

Anmärkning 2

2. Nr 34.01 omfattar endast val-tenlöslig tvål, även med tillsats av andra ämnen (desinfektionsmedel, slippulver, fyllmedel, medicinskt verkande ämnen o. d.).

34 kap. Tvål och såpa, organiska ylakliva ämnen, tvätt- och rengö­ringsmedel, smörjmedel, konst­gjorda växer, beredda växer, puts-och skurmedel, ljus och liknande artiklar, modelleringsmassa och "dentalvax"

2. Uttrycket "tvål och såpa" i nr 34.01 skall anses inbegripa en­dast valtenlöslig tvål och såpa. Tvål och såpa och andra produkter hänförliga till nr 34.01 får inne­hålla tillsats av andra ämnen (t. ex. desinfektionsmedel, slippulver, fyllmedel eller medikamenter). Produkter innehållande slippulver tulllaxeras enligt nr 34.01 endast om de föreligger i form av stäng­er, kakor eller gjutna stycken. I andra former tulltaxeras de enligt nr 34.05 som "skurpulver och lik­nande preparat".

Nr 34.01

Tvål och såpa, även medicinska:

Tvål och såpa; organiska ylak­liva produkter och preparat för användning som tvål, i form av stänger, kakor eller gjutna stycken, även innehållande tvål:

Prop. 1971: 93

44

Nuvarande lydelse

35 kap.

Anmärkning 2

Ny (nuvarande anm. blir anm. 1)

Föreslagen lydebe

2. Uttrycket "dextrin" i nr 35.05 skall anses tillämpligt för nedbrytningsprodukter av stärkelse med ett innehåll av reducerande socker, uttryckt som dextros, ej överstigande 10 »/o av torrsubstan­sen. Produkter av detta slag med elt innehåll av reducerande socker överstigande 10 "/o hänföres till nr 17.02.

38 kap.

Anmärkning 1 b)

Ny (nuvarande anm.  1 b) blir anm. 1 c)

b) blandningar av kemikalier och födoämnen av sådana slag som användes vid beredning av nä­ringsmedel för människor (i all­mänhet nr 21.07);

Anmärkning 2 g)

g) blandningar av alkener med mycket låg polymerisationsgrad.

g) kemiska grundämnen enligt 28 kap. (t. ex. kisel och selen), dopade för användning inom elekt­roniken, i form av skivor, plattor eller i liknande former, även pole­rade eller överdragna med ett en­hetligt epitaxialskikt.

39 kap.

Anmärkning 1 e)

e)    korgmakeriarbeten och andra

varor av fläiningsmaterial, hänför­

liga liU 46 kap.;

Anmärkning 1 f)

f)      syntetiska och konstgjorda

textilfibrer (elfte avd.) samt varor

därav;

e) flätor, korgmakeriarbeten och andra artiklar hänförliga till 46 kap.;

f) varor hänförliga lill elfte avd. (textilvaror);

Anmärkning 1 k) k)    delar    till (sjuttonde avd.);

transportmedel

k) delar lill luftfartyg och for­don hänförliga till sjuttonde avd.;

Anmärkning 1 m)

m) boeller, urfoder och andra artiklar, hänförliga till 91 kap.;

m)   artiklar   hänförliga   tUl   91 kap. {t. ex. urfoder och boeller);

Prop- 1971: 93

45

Nuvarande lydelse Anmärkning 1 o)

o) möbler och delar därtill (94 kap.);

Anmärkning 1 p)

p) borstbinderiarbelen och and­ra varor, hänförliga lill 96 kap.;

Anmärkning 1 q)

q) leksaker, spel och sportarlik-lar(97kap.);

Anmärkning 3 d)

d) plattor, duk, folier och band (remsor ej hänförliga till nr 51.02 härunder inbegripna), även ylbe-handlade (/. ex. tryckta), samt va­ror av nämnda slag, med eller utan ytbehandling, nedskurna lill kvad­ratisk eller rektangulär form (även om de utgör färdiga artiklar) men icke vidare bearbetade;

Föreslagen lydelse

o) möbler och andra artiklar en­Ugt 94 kap.;

p)   borstar  och  andra   artiklar hänförliga lUl 96 kap.;

q) artiklar hänförliga lill 97 kap. (t. ex. leksaker, spel och sportarliklar);

d) plattor, duk, film, folier och remsor (andra än sådana som tull­taxeras enligt nr 51.02 med till-lämpning av anm. 4 till 51 kap.), även tryckta eller på annat sätt ylbehandlade, oskurna eller ned­skurna lill kvadratisk eller rek­tangulär form men ej vidare bear­betade (även om en sådan nedskär­ning gör dem till bruksfärdiga ar­tiklar);

40 kap.

Anmärkning 2 e)

é) fiberduk med impregnering eller överdrag av gummi eller med gummi som bindemedel, oavsett vikten per mZ, samt artiklar, till­verkade av sådan duk;

Anmärkning 3 e)

e) leksaker, spel och sportartik­lar (andra än idrollshandskar samt varor, hänförliga till nr 40.11) (97 kap.);

Anmärkning 4

4. Med syntetiskt gummi i anm. 1 till della kapitel och i nr 40.02, 40.05 och 40.06 avses:

a) omättade syntetiska produk­ter, vilka genom vulkning med sva­vel, selen eller telltir irreversibelt kan överföras lill icke lermoplas-tiska produkter och vilka, sedan

e) fiberduk och liknande duk av garn, impregnerad eller överdra­gen med gummi eller i vilken gum­mi utgör bindemedlet, oavsett vik­len per m, samt artiklar därav;

e) artiklar hänförliga till 97 kap. (andra än idrollshandskar och va­ror hänförliga tUl nr 40.11);

4. I anm. 1 till detta kapitel och i nr 40.02, 40.05 och 40.06 skaU uttrycket "syntetiskt gummi" an­ses tillämpligt för:

a) omättade syntetiska ämnen som genom vulkning med svavel kan irreversibelt överföras till icke termoplasliska ämnen och vilka, när de på detta sätt vulkas opti-

Prop. 1971: 93

46

Nuvarande lyddse

de sålunda vulkats under gynn­sammaste möjliga betingelser {dock ulan tillsals av andra äm­nen, såsom mjukningsmedel och fyUmedel, aktiva eller inaktiva, vilka icke är nödvändiga för bild­ning av bryggbindningar), utgör produkter, som vid en temperatur mellan -f 15° och -\- 20° C kan sträckas tUl tre gånger sin ur­sprungliga längd utan att brista och som efler alt ha sträckts tUl två gånger sin urspmngliga längd inom två limmar återgår tUl en längd av högst en och en halv gång den ursprungliga längden;

bland dessa produkter märkes cis-polyisopren, polybuladien, po-lyklorbutadien (GRM), polybula-dienstyren (GRS), polyklorbuta-dienakrylnitril (GRN), polybula-dienakrylnilril (GRA) och butyl-gummi (GRI);

b)

lioplaster (GRP);

c)

naturgummi, modifierat ge­nom inympning eller inblandning av plast, under förutsättning att den därvid erhållna produkten med avseende å vulkning, elastici­tet och reversibilitet uppfyller i a ovan stadgade viUkor.

Föreslagen lydelse

malt (ulan tillsals av andra ämnen, såsom mjukningsmedel, fyllmedel eller förslärkningsmedd .som ej är nödvändiga för bildningen av bryggbindningar), kan bilda ämnen, som vid en temperatur mellan 18° och 29° C ej brister då de sträckes till tre gånger sin ursprungliga längd och som efler att ha sträckts till två gånger sin ursprungliga längd inom fem minuter återgår till en längd av högst en och en halv gång den ursprungliga läng­den.

Bland sådana ämnen märkes cis-polyisopren (IR), polybuladien (BR), polyklorbuladien (CR), poly-butadienstyren {SBR), polyklor-buladienakrylnitril (NCR), poly-buladienakrylnilrU (NBR) och bu-lylgummi (HR);

b)

tioplaster (TM);

c)

naturgummi modifierat ge­nom inympning eller inblandning av plast, depolymeriserat natur­gummi samt blandningar av omät­tade syntetiska ämnen med mätta­de syntetiska högpolymerer, under förutsättning atl alla ovannämnda produkter uppfyller viUkoren be­träffande vulkning, töjning och återhämtning i a ovan.

Åttonde avd.

Rubrik

Hudar, skinn, läder, pälsskinn och varor därav; sadelmakeriarbe-len; reseffekter, handväskor och liknande artiklar; varor av tarmar

Oberedda hudar och skinn, lä­der, pälsskinn och artiklar därav; sadelmakeriarbeten; reseffekter, handväskor och liknande artiklar; artiklar av tarmar

42 kap.

Rubrik

42 kap. Lädervaror; sadelma­keriarbeten; reseffekter, handväs­kor och liknande artiklar; varor av tarmar

42 kap. Artiklar av läder; sadel­makeriarbeten; reseffekter, hand­väskor och liknande artiklar; ar­tiklar av tarmar

Prop. 1971: 93

47

Nuvarande lydelse Anmärkning 1 ij)

ij) leksaker, spel och sportarlik­lar, hänförliga till 97 kap.;

Anmärkning 2

2. Icke kompletta eller icke fär­diga varor tulllaxeras såsom mot­svarande kompletta eller färdiga varor, om de företer de väsentliga kännetecknen på de kompletta el­ler färdiga varorna.

Föreslagen lydelse

ij) artiklar hänförliga till 97 kap. ( ex. leksaker, spel och sportar­tiklar);

3 blir anm. 2)

Utgår (nuvarande anm.

43 kap.

Anmärkning 2 f)

i) leksaker, spel och sportartik­lar, hänförliga tUl ,97 kap.

f) artiklar hänförliga till 97 kap. (/. ex. leksaker, spel och sportar­tiklar).

44 kap.

Anmärkning 1 o)

o) leksaker, spel och sportarlik­lar (97 kap.);

o) artiklar hänförliga till 97 kap. (/. ex. leksaker, spel och sport-artiklar);

Anmärkning 2

2. Varor av trä, även med delar eller tillbehör av glas, marmor, eller annat material, inkommande isärtagna eller icke sammansatta, tulllaxeras såsom färdiga varor av trä, om delarna inkommer sam­tidigt.

Nr 44.09

Tunnbandsvidjor av trä; pålar av trä, kluvna; slörar, pinnar o. d. av trä, tillspetsade men icke sågade i längdriktningen; Iräspån för till­verkning av korgar, askar, siktar e. d.; klarspån och liknande spån av trä

Utgår.

-5 blir anm.

(Nuvarande anm. 3-24.)

Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, till­spetsade men ej sågade i längdrikt­ningen; Iräspån av sådana slag som användes för tillverkning av korgar, askar, siktar o. d.; massa­ved i form av flis eller spån; Irä­spån av sådana slag som är lämp­liga alt användas vid tillverkning av ättika eller för klarning av väls­kor

Prop. 1971: 93

48

Nuvarande lydelse

Nr 44.21

Lådor, häckar, cylindriska tun­nor och liknande förpackningar av trä, ej hänförliga tUl nr 44.22, sammansatta eller i delar

Föreslagen lydelse

Kompletta packlådor, förpack­ningsaskar, häckar, cylindriska tunnor, ej hänförliga lill nr 44.22, saml liknande förpackningar av trä

45 kap.

Anmärkning 1 c)

c) leksaker, spel och sportarlik­lar (97 kap.).

c) artiklar hänförliga till 97 kap. (t. ex. leksaker, spel och sportar­liklar).

Elfte avd.

Anmärkning 1 d)

d) asbestfibrer (nr 25.24) varor av asbest (nr 68.13 68,14);

och

d) asbest enligt nr 25.24 samt

och     artiklar av asbest och andra pro­dukter enligt nr 68.13 och 68.14;

Anmärkning 1 h)

h) vävnader, stampad filt och fiberduk, impregnerade, överdrag­na eller laminerade med gummi, och varor därav, hänförliga lill 40 kap.;

h) vävnader, stampad filt, fiber­duk och liknande duk av garn, im­pregnerade, överdragna eller lami­nerade med gummi, och artiklar därav, hänförliga till 40 kap.;

Anmärkning 1 k)

k) artiklar,   hänförliga 42.01 eller 42.02;

lill   nr

k) artiklar av textilmaterial hän­föriiga till nr 42.01 eller 42,02;

Anmärkning 1 1)

1) cellulosavadd (48 kap,);

1) produkter    enligt    48    kap. (/. ex. cellulosavadd);

Anmärkning 1 t)

t) artiklar, hänförliga till 97 kap. (leksaker, spel och sportarliklar).

t) artiklar, hänförliga lill 97 kap. (t. ex. leksaker, spel och sportar­liklar).

Anmärkning 2 A, inledningen

2 A. Textilvaror, hänföriiga UU 5057 kap. och innehållande två eller flera olika slag av lextilmale­rial (blandvaror), tulltaxeras så­lunda:

2 A. Varor som kan tulltaxeras enligt något nummer i 5057 kap. och som består av en blandning av två eller flera olika textilmaterial skaU tulllaxeras enligt följande reg­ler:

Prop. 1971: 93

49

Nuvarande lydelse

Anmärkning 3 A Punkterna a) och b)

a)

garn av natursUke eller konst­gjorda textilfibrer (härunder inbe­gripet garn av två eller flera till 51 kap. hänförliga enfibertrådar), vä­gande per m mer än 2 g (18 000 denier);

b)

garn av syntetiska textilfibrer {härunder inbegripet garn av två el­ler flera till 51 kap. hänförliga en­fibertrådar), vägande per m mer än 1 g (9 000 denier);

Anmärkning 3 B) Punkt b)

b) syntetiska eller konstgjorda textilfibrer i fiberknippen, kam-, kard- och sträckband samt för­garn av dylika fibrer;

Föreslagen lydelse

a) garn av nalursilke, inbegripet bourettesilke och schappesilke, med en vikt överstigande 2 g/m (18 000 denier);

b) garn av syntetiska eUer rege­nererade texlilfibrer (inbegripet garn av två eller flera enfibertrå­dar enhgt 51 kap.) med en vikt överstigande 1 g/m (9 000 denier);

b) fiberknippen för framställ­ning av korta syntetiska eller re­genererade texlilfibrer samt multi-filament utan snodd eller med en snodd av mindre än fem varv per meter;

Anmärkning 4 B Punkt d)

d) enkelt eller flerlrådigl garn (en eller flera gånger tvinnat), oavsett textilmaterialet:

i härvor, korshasplat;

upplagt på spolslommar av så­dana slag, som användes inom lex-lUinduslrin (1. ex. Ivinnspolar, cops eller koniska rullar).

d) enkelt eller flerlrådigl garn (en eller flera gånger tvinnat), oav­sett texlilmalerialel:

i korshasplade härvor;

på sådana spolslommar eller i sådana andra uppläggningar som utvisar att det skall användas inom textilindustrin (t. ex. på cops, Ivinnspolar, spolrör, koniska bobi-ner eller spindlar eller hasplat i form av kokonger för broderma­skiner).

56 kap.

Anmärkning, punkt e) e) har en vikt per m:

i fråga om konstgjort texlilmate-rial, av mer än 0,5 g (4 500 de­nier);

i fråga om syntetiskt textilma­terial, av mer än 1,66 g (15 000 denier).

é) knippets totala vikt mer än 2 g/m (18 000 denier).

4    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 93

Prop. 1971: 93

50

Nuvarande lydelse

57 kap.

Nr 57.03

Jute, oberedd eller beredd men icke spunnen; blånor och avfall av jute, rivna varor härunder in­begripna

Föreslagen lydelse

Jute och andra bastfibrer för textilt ändamål, ej annorstädes nämnda eller inbegripna, oberedda eller beredda men ej spunna; blå­nor och avfall därav (inbegripet riven lump och rivna rep)

Nr 57.06

Garn av jute:

Garn av jute eller av andra bastfibrer för lextUt ändamål en­ligt nr 57.03;

Nr 57.10

Vävnader av jute:

Vävnader av jute eller av andra bastfibrer för textilt ändamål en­ligt nr 57.03

58 kap.

Nr 58.07

Sniljgarn och sniljer; överspun-nel garn (annat än garn, hänför­ligt till nr 52.01, och överspunnel lagelgarn); flätor, snörmakeriarbe-len och dylika arbeten, som längd­vara; tofsar, pomponger o. d.:

Sniljgarn (inbegripet sniljgarn framställt av textilstoft); överspun­nel garn (annat än garn enligt nr 52.01 och överspunnel tagel­garn); flätor, snörmakeriarbelen och dylika arbeten, som längdvara; tofsar, pomponger o. d.:

59 kap.

Anmärkning 2

2. Nr 59.08 och 59.12 tillämpas icke på vävnader, vilkas impreg­nering eller överdrag icke fram­träder synbart eller endast med­fört en förändring av varans färg. Nr 59.12 tillämpas icke på vävna­der med mönster, som åstadkom­mits genom målning (andra än målade lealerkulisser, ateljéfonder o. d.) eller genom beläggning med stoft, korkpulver e. d., ej heller på vävnader med normal appretering av stärkelse eller liknande ämne.

2 A. Nr 59.08 skaU anses Ull-lämpligt för lextilvävnader, im­pregnerade, överdragna eller la­minerade med cellulosaderivat el­ler andra plaster oavsett vikten per m och oavsett plastens beskaf­fenhet (kompakt eller porös). Numret omfattar ej:

a)

vävnader i vilka impregne-ringen eller överdraget ej kan ses med blotta ögat (vanligen 5058 och 60 kap.); vid tillämpning av denna bestämmelse skall hänsyn ej tagas till uppkommen färgför­ändring;

b)

produkter som ej ulan att brytas kan böjas för hand runt en

Prop. 1971:93

Nuvarande lydelse

Anmärkning 3

3. Som vävnader enligt nr 59.11 tulltaxeras:

a) vävnader, impregnerade, överdragna eller laminerade med gummi:

vägande per m högst 1 500 g; eller

vägande per m mer än 1 500 g och innehållande mer än 50 vikt­procent textilmaterial;

b)

vävnadsliknande varor, be­slående av parallellt ordnade trå­dar av lextilmalerial, sammanklist­rade med gummi, oavsett viklen per m2;

c)

plattor, duk och band av poröst gummi i förening med väv-nad, andra än varor, som i enlig­het med anm. 2 sista stycket till 40 kap. skall hänföras lill nämnda kapitel.  

51

Föreslagen lydelse

cylinder med en diameter av 7 mm vid en temperatur mellan 15° och 30° C (vanligen 39 kap.);

c) produkter i vilka lextilvävna-den är helt inbäddad i plast eller överdragen med plast på båda si­dor (39 kap.).

B. Nr 59.12 är ej tillämpligt för:

a)

vävnader i vilka impregne-ringen eller överdraget ej kan ses med blotta ögat (vanligen 5058 och 60 kap.); vid tillämpning av denna bestämmelse skall hänsyn ej tagas till uppkommen färgföränd­ring;

b)

vävnader med målade möns­ter (andra än målade lealerkulis­ser, ateljéfonder o. d.);

c)

vävnader belagda med lex-tilstoft, korkpulver e. d. på sådant sätt att mönster bildats;

d)     vävnader appreterade med

normala appreturmedd på basis av

stärkelseprodukter eller liknande

produkter.

3. / detta kapitel:

A. förstås med uttrycket "guin-mibehandlade vävnader" i nr 59.11:

a)   textilvävnader, impregnerade,

överdragna eller laminerade med

gummi:

vägande högst 1 500 g/m'';

vägande mer än 1 500 g/m-och innehållande mer än 50 vikt­procent lextilmalerial;

b)

vävnadsliknande varor, bestå­ende av parallella trådar av textil-material, sammanklistrade med gummi, oavsett viklen per m;

c)

plattor, duk och remsor av po­röst gummi i förening med textil-vävnad, andra än sådana som är hänförliga till 40 kap. med till-lämpning av sista stycket i anm. 2 till nämnda kapitel;

Prop. 1971: 93

52

Nuvarande lydelse:

Föreslagen lydelse

B. förstås med uttrycket "elas­tiska textilvävnader" i nr 59.13 vävnader (andra än trikåvaror) be­stående av lextilmalerial i förening med gummitråd eller med fibrer av andra elaster som har minst samma töjnings- och återhämt­ningsegenskaper som de som krävs för syntetiskt gummi.

Nr 59.03

Fiberduk samt varor därav, även med impregnering eller överdrag

Nr 59.08

Vävnader, impregnerade eller överdragna med cellulosaderivat eller andra plaster:

Nr 59.13

Elastiska vävnader, andra än trikåväv, av textilmaterial i för­ening med gummitråd:

Fiberduk, liknande duk av garn samt artiklar därav, även med im­pregnering eller överdrag

Textilvävnader, impregnerade, överdragna eller laminerade med cellulosaderivat eller andra plas­ter:

Elastiska  textilvävnader (andra än trikåvaror):

60 kap.

Anmärkning 2

2. TiU nr 60.0260.06 (och ej till 61 och 62 kap.) hänföres icke blott direkt framställda artiklar (även icke färdiga eller icke komp­letta) av trikå utan även artiklar, tillverkade av trikåväv genom söm­nad e. d. (konfektionerade), delar av trikå till sådana varor härunder inbegripna.

2. Nr 60.0260.06 skaU anses tillämpliga för artiklar av trikå och delar därtill som:

a)

direkt genom stickningen el­ler virkningen erhållit sin slutliga form, oavsett om de införes som separata artiklar eller i samman­hängande längder;

b)

är konfektionerade genom sömnad eller på annat sätt.

Anmärkning 5

5. Med trikåvaror, innehållande gummi avses i delta kapitel:

a) trikåvaror av textUmaterial i förening med gummitråd;

b) trikåvaror,       impregnerade,

5. I detla kapitel:

a)

betyder "elastiska": beslåen­de av textUmaterial i förening med gummitråd eller med fibrer ay andra elaster, som har minst sam­ma töjnings- och återhämtnings­egenskaper som de som krävs för syntetiskt gummi;

b)

betyder "gummibehandlade":

Prop. 1971: 93

53

Nuvarande lydelse

överdragna eller laminerade med gummi eller tillverkade av garn, impregnerat eller överdraget med gummi.

Föreslagen lydelse

impregnerade, överdragna eUer la­minerade med gummi eller tillver­kade av texlilgarn, impregnerat eller överdraget med gummi.

61 kap.

Anmärkning 5

5. Icke kompletta eller icke fär­diga varor, härunder inbegripet tillformade stycken av trikå för tillverkning av artiklar, hänförliga till nr 61.09, samt tillklippta styc­ken av annan textilvara för till­verkning av hit hänförliga artik­lar, tulllaxeras såsom motsvarande kompletta eller färdiga varor.

5. Tulllaxenumren i delta kapi­tel skall anses tillämpliga för styc­ken av lextilmalerial (annat än trikåväv) tillklippta för Ullverkning av artiklar enligt detta kapitel.

Nr 61.09 inbegriper dock trikå­väv, som genom stickningen eller virkningen erhållit slutlig form för tillverkning av varor hänförliga till detta nummer, oavsett om de införes som separata artiklar eller i sammanhängande längder.

62 kap.

Anmärkning 1

1. Della kapitel omfattar kon­fektionerade artiklar av lextilmale­rial, med undanlag av trikåvaror och varor av stampad filt eller av fiberduk.

1. Tulltaxenumren i detta kapi­tel skall anses tillämpliga för däri beskrivna konfektionerade artiklar av lextilmalerial (annat än filt och fiberduk eller liknande duk av garn), ej utgörande trikåvaror.

64 kap.

Anmärkning 1 a)

a) skodon ulan särskild sula, av trikå (nr 60.03) eller annan textil­vara, med undantag av stampad filt och fiberduk (nr 62.05);

a) skodon utan påsatt sula, av trikå (nr 60.03) eUer av annan tex­tilvara {utom stampad fUl, fiber­duk eller liknande duk av garn) (nr 62.05);

68 kap.

Anmärkning 1 1)

1) leksaker, spel och sportarlik­lar (97 kap.);

1) artiklar hänförliga till 97 kap. (/. ex. leksaker, spel och sportarliklar);

69 kap.

Anmärkning 1

1. 69 kap. omfattar endasl efter formgivning    brända    keramiska

1. Tulltaxenumren i detta kapi­tel skall anses tillämpliga endast

Prop. 1971: 93

54

Nuvarande lydelse

produkter. Värmeisolerande och eldfasta varor hänföres icke till nr 69.0469.14.

Anmärkning 2 f)

f) leksaker, spel och sportarlik­lar (97 kap.);

Nr 69.01

Värmeisolerande

produkter

(sten, plattor m. m.) av diatomacé­haltiga fossilmjöl eller liknande kiseldioxidhalliga jordarter (in­fusoriejord, kiselgur o. d.)

Nr 69.10

Diskhoar, tvättställ, bidéer, klo-setlskålar, badkar och dylika sani-telsartiklar för installation

Föreslagen lydelse

för keramiska produkter som bränts efter formgivning. Nr 69.04 69.14 skall anses tillämpliga en­dast för andra keramiska produk­ter än värmeisolerande eller eld­fasta varor.

f) artiklar hänförliga till 97 kap. (/. ex. leksaker, spel och sportar­liklar);

Värmeisolerande murstenar, block, plattor och andra värmeiso­lerande varor av kiseldioxidhalliga fossilmjöl eller av liknande kisel­dioxidhalliga jordarter (t. ex. ki­selgur, trippel eller dialomit)

Diskhoar, IvältsläU, bidéer, klo-sellskålar, urinaler, badkar och Uknande sanitetsartiklar för instal­lation

70 kap.

Anmärkning 1 f)

f) Knappar, monterade rafrä-schissörer och termosflaskor samt andra artiklar, hänförliga till 98 kap.

f) Knappar, hopsatta termos­flaskor, rafräschissörer och andra artiklar, hänförliga till 98 kap.

Anmärkning 3 Ny (nuvarande anm.

3 blir anm. 4.)

3. I nr 70.20 förstås med uttryc­ket "glasull":

a)

mineralull med en halt av ki-seldioxid (SiOi) av minst 60 vikt­procent;

b)

mineralull med en halt av ki-sddioxid (SiO) av mindre än 60 viktprocent men med en halt av al-kalioxid (KO och/eller NaO) av mer än 5 viktprocent eller en hall av bortrioxid (B2O3) av mer än 2 viktprocent.

Mineralull som ej överensstäm­mer med ovanstående beskrivning­ar hänföres till nr 68.07.

Prop. 1971: 93

55

Nuvarande lydelse Nr 70.12

Glas, även icke färdiga, lill ter­mosflaskor eller liknande värme­isolerande behållare:

Föreslagen lydelse

Glas till termosflaskor och and­ra termoskärl:

Femtonde avd.

Anmärkning 1 d)

d) ställningar och andra delar av metall lill paraplyer, parasoller o. d. (nr 66.03);

Anmärkning 1 m)

m) varor, hänförliga till 97 kap. (leksaker, spel och sportarliklar);

d) paraplyställningar och andra varor enligt nr 66.03;

m) artiklar, hänförliga lill 97 kap. {t. ex. leksaker, spel och sport-artiklar);

Anmärkning 3

3. / fråga om tulltaxeringen av legeringar gäller följande bestäm­melser:

a)

legeringar av oädla metaller, som innehåller mer än 10 viktpro­cent nickel, tulllaxeras såsom nic­kel, om icke vikten av ingående järn överstiger vikten av var och en av övriga ingående legerings­metaller;

b)

ferrolegeringar hänföres till nr 73.02 och koppartilbatslege-ringar till nr 74.02;

c) andra legeringar av oädla metaller tulllaxeras såsom den me­tall vars vikt överstiger vikten av var och en av övriga ingående le­geringsmetaller;

d) legeringar (andra än ferro­legeringar och koppartillsatslege-ringar) av oädla metaller, hänför­liga till denna avdelning, och andr

3. Beträffande luUlaxeringen av legeringar (andra än ferrolegering­ar och koppartilbatslegeringar, de­finierade i 73 och 74 kap.) gäller följande:

a)

en legering av oädla metaller innehållande mer än 10 viktpro­cent nickel skall tulllaxeras som nickellegering, utom då det är fråga om en legering i vilken järn viktmässigt dominerar över var och en av de övriga metallerna;

b)

annan legering av oädla me­taller skall tulltaxeras som legering av den metall, som viktmässigt do­minerar över var och en av de öv­riga metallerna;

c)     en legering sammansatt av

oädla metaller enligt denna avdel­

ning och av beståndsdelar, ej hän­

förliga till denna avdelning, skall

behandlas som legering av oädla

metaller enligl denna avdelning,

om den sammanlagda vikten av så­

dana metaller är lika med eller

större än den sammanlagda vikten

av övriga ingående beståndsdelar;

d)     i denna avdelning skall ut­

trycket "legering" anses inbegripa

sintrade blandningar av melallpulr

ver samt helerogena intima bland-

Prop. 1971: 93

56

Nuvarande lyddse

ra ämnen tulltaxeras såsom lege­ringar av oädla metaller enligt den­na avdelning, om viklen av ingåen­de oädla metaller är lika med eller större än vikten av övriga ingåen­de ämnen;

e) såsom legeringar anses även sintrade blandningar av metall­pulver samt helerogena, hopsmälta blandningar av oädel metall.

Anmärkning 5 c)

Ny

Föreslagen lydebe

ningar erhållna genom hopsmält­ning (andra än kermeter).

c) en kermet enligt nr 81.04 an­ses som en enda oädel metall.

73 kap.

Anmärkning 1 c)

c) Ferrolegeringar (nr 73.02): sådana för valsning eller smidning icke lämpade järnhaltiga legering­ar, som användes vid järn- och slålframställning och som innehål­ler ett eller flera legeringsämnen i följande kvantiteter, efter vikten räknat, nämligen

mer än 8 o/o kisel,

mer än 30 o/o mangan,

mer än 30 o/o krom,

mer än 40 o/o volfram eller

sammanlagt mer än 10 o/o andra legeringsämnen (aluminium, titan, vanadin, molybden, niob m. m.), dock icke koppar.

Halten av andra legeringsämnen än järn får dock icke överstiga 96 o/o i fråga om ferrolegeringar, innehållande kisel, 92 "/o i fråga om ferrolegeringar, innehållande mangan men icke kisel, och 90 o/o i fråga om övriga legeringar.

c) Ferrolegeringar (nr 73.02): järnhaltiga legeringar (andra än koppartilbatslegeringar, definiera­de i anm. 1 till 74 kap.), som ej är lämpliga för valsning eller smid­ning, som vanligen användes som råmaterial vid järn- och stålfram­ställning och som innehåller, efter vikten räknai, var för sig eller till­sammans:

mer än 8 o/o kisel, mer än 30 "/o mangan, mer än 30 o/o krom, mer än 40 o/o volfram eller sammanlagt mer än 10 o/o andra legeringsämnen (alumiruum, titan, vanadin, koppar, molybden, niob) eUer andra beståndsdelar, i fråga om koppar dock högst 10 o/o, och som av grundämnet järn innehål­ler, efter vikten räknat, i fråga om ferrolegeringar innehållande kisel minsr 40/0, i fråga om ferrolege­ringar innehållande mangan men ej kisel minst 8 »/»och i fråga om andra ferrolegeringar minst 10 0/0.

Nr 73.21

Järn- och stålkonstruktioner, även i delar eller icke kompletta, samt delar därtill av järn eller stål (såsom skjul, broar och broseklio-ner, slussportar, tom, wiaxrer, pe-

Konstruktioner och delar till konstruktioner (t. ex. skjul och andra byggnader, broar och bro­sektioner, slussportar, tom, fack-, verksmaster, tak, fackverk till tak.

Prop. 1971: 93

57

Nuvarande lydelse

lare, stolpar, fackverk, tak, dörr-och fönsterramar, rulljalusier, räc­ken och staket); plåt, band, stång, profilsiång, rör o. d. av järn eller stål, bearbetade för användning i konstruktioner

Nr 73.22

Cisterner, kar och liknande be­hållare av jäm eller stål, för alla slags ämnen, med en rymd av mer än 300 liter, även med inre bekläd­nad eller med värmeisolerande be­klädnad men utan maskinell ut­rustning och ulan anordning för uppvärmning

Föreslagen lydebe

dörr- och fönsterkarmar, fönster­luckor, räcken och pelare) av järn eller stål; plåt, band, stång, rör o. d. av järn eller stål, bearbetade för användning i konstruktioner

Cisterner, tankar, kar och lik­nande behållare av järn eller stål, för alla slags ämnen (andra än komprimerad eller till vätska för­tätad gas), med en rymd översti­gande 300 liter, även med inre be­klädnad eller värmeisolerade men ej försedda med maskinell utrust-, ning eller utrustning för uppvärm­ning eller avkylning

Nr 73.24

Cylindrar för förtätade gaser samt Uknande tryckbehållare, av järn eller stål

Nr 73.33

Synålar, virknålar, strumpstic-kor, snörnålar och liknande artik­lar saml ämnen därtill, av järn el­ler stål, för sömnad, brodyr, virk­ning o. d., andra än maskinnålar:

Nr 73.37

Apparater för centraluppvärm­ning, såsom värmeledningspannor och värmeledningselement, av järn eller stål, icke elektriska, samt de­lar därtill av järn eUer stål; varm-luftsgeneralorer och varmluflsför-delare (härunder inbegripet appa­rater som även kan användas för fördelning av friskluft eller kondi­tionerad luft) av järn eller stål, icke elektriska, försedda med mo­tordriven fläkt eller blåsmaskin, saml delar därtill, av järn eller stål

Nr 73.38

Hushålls- och sanitetsartiklar samt delar därtill, av jäm eller stål:

Behållare av järn eller stål för komprimerad eller till vätska för­tätad gas

Nålar för handsömnad (inbegri­pet brodering), nålar förhandknyt-ning av mattor, stickor, snörnålar, virknålar o. d. samt broderprylar, av järn eller stål:

Värmepannor (med undantag av pannor enligt nr 84.01) och radia­torer för centraluppvärmning, ej elektriskt uppvärmda, samt delar därtill, av järn eller stål; luftvär-mare och varmluftsfördelare (inbe­gripet apparater som även kan för­dela sval eller kondilionerad luft), ej elektriskt uppvärmda, försedda med motordriven fläkt eller blås­maskin, samt delar därtill, av järn eller stål

Artiklar av sådana slag som vanligen användes för hushålls­bruk, sanitetsgods för användning

Prop. 1971: 93

Nuvarande lydelse

58

Föreslagen lydelse

inomhus samt delar tiU sådana va­ror, av järn eller stål:

74 kap.

Anmärkning 1

1. Med koppartillsalslegeringar enligt nr 74.02 förslås sådana för valsning eller smidning icke läm­pade kopparhaltiga legeringar, utan avseende på kopparhalten, som användes som tillsats vid framställning av andra legeringar eller som desoxidalionsmedel eller desulfureringsmedel eller för lik­nande ändamål vid framställning av andra metaller än järn.

Föreningar av fosfor och kop­par (fosforkoppar), innehållande mer än 8 viktprocent fosfor hänfö­res lill nr 28.55.

1. Med uttrycket "koppartill­salslegeringar" i nr 74.02 förstås legeringar /utom kopparfosfid (fos­forkoppar) innehållande mer än 8 viktprocent fosfor/ som jämte and­ra legeringsämnen innehåller mer än 10 viktprocent koppar och ej är lämpliga för valsning eller smid­ning och som vanligen användes som råmaterial vid framställning av andra legeringar eller som des­oxidalionsmedel eller desulfure­ringsmedel eller för liknande än­damål vid framställning av andra metaller än järn.

/Kopparfosfid (fosforkoppar) innehållande mer än 8 viktprocent fosfor hänföres till nr 28.55 och ej till delta kapitel./

Anmärkning 2 b)

b) 5ffl« (nr 74.03): valsade, slrängpressade, dragna el­ler smidda massiva produkter med ett största tvärmålt av mer än 6 mm och, i fråga om platta pro­dukter, med tjockleken översti­gande en tiondel av bredden.

Såsom stång anses även gjutna eller sintrade produkter av samma form och dimension, under fömt­sättning all de efler formningen underkastats bearbetning utöver enkel avputsning.

b) S

Såsom stång anses även gjutna eller sintrade produkter av samma former och dimensioner, vilka be­arbetats efler formningen (på an­nat sätt än genom enkel avputs­ning), under förutsättning atl de ej genom bearbetningen erhållit ka­raktär av produkter hänförliga till andra nummer.

Trådämnen och billets med än­darna avfasade eller på annat sätt bearbetade enbart för alt under­lätta deras insättning i maskiner för omformning lill exempelvis vabtråd eller rör skall dock anses utgöra obearbetad koppar enligt nr 74.01.

Prop. 1971: 93

59

Nuvarande lydelse Nr 74.09

Cisterner, kar och liknande be­hållare av koppar, för alla slags ämnen, med en rymd av mer än 300 liter, även med inre beklädnad eller med värmeisolerande bekläd­nad men utan maskinell utrust­ning och ulan anordning för upp­värmning

Föreslagen lydelse

Cisterner, tankar, kar och lik­nande behållare av koppar, för alla slags ämnen (andra än komprime­rad eller till vätska förtätad gas), med en rymd överstigande 300 li­ter, även med inre beklädnad eller värmeisolerade men ej försedda med maskinell utrustning eller ut­rustning för uppvärmning eller av­kylning

Nr 74.18

Hushålls-    och    sanitetsartiklar saml delar därtill, av koppar

Andra artiklar av sådana slag som vanligen användes för hus­hållsbruk, sanitetsgods för använd­ning inomhus saml delar //// såda­na varor, av koppar

75 kap.

Nr 75.05

Anoder för förnickling, gjutna, valsade eller framställda på elekt-rolytisk väg, obearbetade eller be­arbetade

Anoder för förnickling, bearbe­tade eller obearbetade, inbegripet sådana som framställts genom elekirolys

76 kap.

Nr 76.08

A luminiumkonstruklioner, även i delar eller icke kompletta, samt delar därtill av aluminium {såsom skjul, broar och brosektioner, torn, master, pelare, stolpar, fackverk, tak, dörr- och fönsterramar samt räcken); plåt, stång, rör o. d. av aluminium, bearbetade för an­vändning i konstruktioner

Nr 76.09

Cisterner, kar och liknande be­hållare av aluminium, för alla slags ämnen, med en rymd av mer än 300 liter, även med inre beklädnad eller med värmeisolerande bekläd­nad men utan maskinell utrustning och utan anordning för uppvärm­ning

Konstruktioner och delar till konstruktioner (i. ex. skjul och andra byggnader, broar och bro­sektioner, torn, fackverksmaster, tak, fackverk till tak, dörr- och fönsterkarmar, räcken och pelare) av aluminium; plåt, stång, rör o. d. av aluminium, bearbetade för an­vändning i konstruktioner

Cisterner, tankar, kar och lik­nande behållare av aluminium, för alla slags ämnen (andra än kompri­merad eller till vätska förtätad gas), med en rymd överstigande 300 liter, även med inre bekläd­nad eller värmeisolerade men ej försedda med maskinell utrustning eller utrustning för uppvärmning eller avkylning

Prop. 1971: 93

60

Nuvarande lydelse Nr 76.11

Cylindrar för förtätade gaser samt liknande tryckbehållare av aluminium

Nr 76.15

Hushålls- och sanitetsartiklar samt delar därtiU, av aluminium

Föreslagen lydelse

Behållare av aluminium för komprimerad eller till vätska för­tätad gas

Artiklar av sådana slag som van­ligen användes för hushålbbruk, sanitetsgods för användning inom­hus samt delar till sådana varor, av aluminium

82 kap.

Anmärkning 1, inledningen

1. Till detta kapitel hänföres bortsett från blåslampor, trans­portabla smidesässjor, slipstenar och slipskivor på ställning e. d., verktygssatser för manikyr eller pedikyr samt artiklar, hänförliga till nr 82.07 eller 82.15 endast sådana varor, i vilka den verksam­ma delen (blad, skär o. d.) består

ÖV.-

Anmärkning 2, andra stycket

Ämnen till artiklar, hänförliga lill detta kapitel, samt ämnen till sådana delar, som enligt nästföre­gående stycke är hänförUga till detta kapitel, tulllaxeras såsom motsvarande färdiga artiklar.

Nr 82.02

Monterade handsågar saml såg­blad, alla slag, icke landade såg­blad härunder inbegripna:

Nr 82.04

Handverklyg och handredskap, ej hänförliga till annat nummer i detla kapitel; smidessläd, skruv-stycken, andra än maskinskruv-stycken; skruvlvingar o. d., blås­lampor, transportabla smidesässjor, hand- eller foldrivna slipstenar och slipskivor på ställning e. d. samt monterade glasmäslardiaman-ter:

1. Bortsett från blåslampor, transportabla smidesässjor, slipste­nar och slipskivor med ställning, manikyr- eller pedikyrsatser saml varor hänförliga till nr 82.07 eller 82.15 omfattar detta kapitel en­dasl artiklar med blad, skär, be­arbetande yta eller annan verksam del av:

Utgår

Sågar (icke mekaniska) saml blad för hand- eller maskinsågar (inbegripet otandade sågblad):

Handverktyg, inbegripet glas-mästardiamanler, ej hänförliga lill annat nummer i detla kapitel; blåslampor, smidessläd; skruvstyc­ken och skruvlvingar, andra än tillbehör och delar till verktygs­maskiner; transportabla smidesäs­sjor; slipstenar och slipskivor med ställning (hand- eller foldrivna):

Prop. 1971:93

61

Nuvarande lydelse

83 kap.

Nr 83.01

Lås (nyckellås, kombinationslås och elektriska lås) och väskbyglar med lås saml delar därtill, av oädel metall; nycklar och nyckel­ämnen av oädel metaU lill artiklar, hänförliga till detta nummer:

Föreslagen lydebe

Lås (nyckellås, kombinalionslås och elektriska lås) och delar där­till, av oädel metall; med lås för­sedda byglar till handväskor, kof­fertar o. d. samt delar till sådana byglar, av oädel metall; nycklar av oädel metall till nyssnämnda artiklar:

1) artiklar kap.;

Sextonde avd.

Anmärkning 1 c)

c) bobiner, spolpipor och lik­nande artiklar (39, 40, 44 eller 48 kap. eller femtonde avd., alltefter materialets beskaffenhet);

Anmärkning 1 f)

f) artiklar, helt av naturliga, syntetiska eller rekonstruerade ädelstenar, hänförliga Ull nr 71.02, 71.03 eller 71.15;

Anmärkning 1 1)

1) varor, hänförliga till 90 kap. (mät- och kontrollinstrument m. m.);

Anmärkning 1 o)

o) varor, hänförliga lill 97 kap. (leksaker, spel och sportartiklar).

Anmärkning 2, inledningen

2.    Med de inskränkningar, som

följer av bestämmelserna i anm.

1 och 3 till denna avdelning, anm.

1 lUl 84 kap. och anm. 1 liU 85

kap., tulllaxeras delar lill maski­

ner, med undanlag av delar lill

artiklar, hänförliga Ull nr 84.64,

85.23, 85.24, 85.25 eUer 85.27, en­

ligl följande regler:

Anmärkning 3 och 4

3.    I de fall, då skillnad göres

mellan maskiner av visst slag och

delar till sådana maskiner, anses

även icke kompletta maskiner så-

c) bobiner, spolar, cops, konrul-lar och liknande artiklar, oavsett materialet (t. ex. 39, 40, 44 eller 48 kap. eller femtonde avd.);

f) ädelstenar (naturliga, synte­tiska eller rekonstruerade) enligt nr 71.02 eller 71.03 och artiklar, heh av sådana stenar, enligt nr 71.15;

hänföriiga   lill   90

o) artiklar hänförliga till 97 kap.

2. Om ej annat följer av anm. 1 lill denna avdelning, anm. 1 till 84 kap. eller anm. 1 lill 85 kap., skall delar lill maskiner (ej utgö­rande delar till artiklar beskrivna i nr 84.64, 85.23, 85.24, 85.25 och 85.27) tulllaxeras enligl följande regler:

Utgår.

(Nuvarande anm. 5, 6 och 7 blir anm. 3, 4 och 5.)

Prop. 1971: 93

62

Nuvarande lydelse

som maskiner, för så vitt de före­ter de väsentliga kännetecknen på de kompletta maskinerna.

4. Maskiner (härunder inbegri­pet sådana icke kompletta ma­skiner, som enligt anm. 3 skall tull­taxeras såsom kompletta), inkom­mande i delar, tulltaxeras såsom motsvarande sammansatta maski­ner.

Föreslagen lydelse

84 kap.

Anmärkning 1 d)

d)    artiklar av järn eller stål,

hänföriiga lUl nr 73.36 eller 73.37,

saml motsvarande artiklar av and­

ra oädla metaller (7481 kap.);

Anmärkning 1 e)

e)    elektromekaniska handverk­

tyg (nr 85.05) och elektromeka­

niska hushållsapparater (nr 85.06).

Anmärkning 2

2. Om icke annat följer av anm. 5 och 6 lill sextonde avd., tulllaxe­ras maskiner och apparater, vilka enligt ordalydelsen kan hänföras till såväl nr 84.0184.21 som nr 84.2284.60, enligl nr 84.01 84.21.

Till nr 84.17 hänföres dock icke:

a)

äggkläckningsapparaler, vär­mekammare för nykläckta kyck­lingar {s. k. kycklingmödrar) och groningsapparater (nr 84.28);

b)

spannmåbfuklningsapparater för kvarnindustrin (nr 84.29);

c)

diffusörer för sockerindustrin (nr 84.30);

d)    maskiner och apparater för

värmebehandling av garn, vävna­

der eller andra textilvaror (nr

84.40).

Nr 84.17 omfattar ej heller ma­skiner eller apparater för meka-

d) artiklar hänförliga till nr 73.36 eUer 73.37 samt liknande artiklar av andra oädla melaUer (7481 kap.);

e) handverklyg enligt nr 85.05 och elektromekaniska hushållsap­parater enligt nr 85.06.

2. Om ej annat följer av anm. 3 eller 4 lill sextonde avdelningen skall en maskin eller apparat som motsvarar en beskrivning i ett eller flera av numren 84.0184.21 och samtidigt motsvarar en beskrivning i ett eller flera av nunven 84.22 84.60 tulllaxeras enligl tillämpligt nummer i den förra gruppen och ej i den senare.

Nr 84.17 skall dock ej anses tillämpligt för:

a) groningsapparater, äggkläck­ningsapparaler och kycklingmöd­rar (nr 84.28);

b)     spannmålsfuktningsmaskiner

(nr 84.29);

c)    diffusörer för extraktion av

sockersaft (nr 84.30);

d)    maskiner för värmebehand­

ling av texlilgarn, textilvävnader

eller andra textilvaror (nr 84.40);

e)      maskiner och apparater för

mekanisk bearbetning i vilka en

temperaturändring, även om den

Prop. 1971: 93

63

Nuvarande lydelse

nisk bearbetning, i vilka en erfor­derlig lemperaturändring endast är av underordnad betydelse i för­håUande till maskinernas eller ap­paraternas huvuduppgift. TiU nr 84.19 hänföres icke:

a)

symaskiner (nr 84,41);

b)

maskiner och apparater för kontorsbruk, hänförliga till nr 84,54.

Föreslagen lydelse

är nödvändig, är av underordnad betydelse.

Nr 84.19 skall ej anses tiUämp­ligt för:

a)

symaskiner för tillslulning av säckar eller liknande förpackning­ar (nr 84.41);

b)

kontorsmaskiner enligt nr 84.54;

Anmärkning 3

Ny

(Nuvarande anm. 3 och 4 blir anm. 4 och 5.)

3. A. Med uttrycket "automa­tiska databehandlingsmaskiner" i nr 84.53 förstås:

a) digitalmaskiner med minnen som kan lagra ej endast ett eller flera bearbetningsprogram och de data som skall bearbetas ulan även ett program för översättning av det programmeringsspråk på vilket programmen är skrivna lill ma­skinspråk. Dessa maskiner måste vara försedda med ett primärmin­ne som är direkt åtkomligt för ut­förandet av elt program och som har en kapacitet som åtminstone är tillräcklig för att lagra de delar av bearbetnings- och översättnings­programmen jämte de data, som är omedelbart nödvändiga för den aktuella körningen. De måste ock­så själva vara i stånd att på grund­val av instruktionerna i det ur­sprungliga programmet modifiera utförandet under pågående kör­ning;

b)

analogimaskiner som kan si­mulera matematiska modeller och som består av såväl analogiele­ment som slyrdement och pro­gramelement;

c)

hybridmaskiner bestående av antingen en digitalmaskin med analogielement eller en analogi­maskin med digitalelement.

B. Automatiska databehand­lingsmaskiner kan förekomma så­som system bestående av ell varia-

Prop. 1971: 93

64

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

belt antal enheter i separata höljen. En enhet skall anses utgöra en del av det kompletta systemet om den uppfyller samtliga följande vill­kor:

a)

den kan anslutas till central­enheten antingen direkt eller via en eller flera andra enheter;

b)

den är speciellt konstruerad som del till ett dylikt system; den måste i synnerhet, såvida den ej utgör en strömförsörjningsenhet, kunna mottaga eller leverera data i sådan form (kod eller signaler) som kan användas i systemet.

Även särskilt inkommande såda­na enheter skall tulltaxeras enligt nr 84.53.

(Nuvarande anm. 3 och 4 blir anm. 4 och 5.)

Anmärkning 4

4. Om icke annat följer av or­dalydelsen eller av bestämmelserna i anm. 2 till detta kapitel eller i anm. 5 till sextonde avd., tulllaxe­ras maskiner, som kan användas för flera ändamål, efter den hu­vudsakliga användningen av ma­skiner av ifrågavarande slag. Om den huvudsakliga användningen icke kan fastställas eller icke finns omnämnd i något tuUlaxenummer, hänföres maskinerna till nr 84.59.

Maskiner för tillverkning av li­nor, kablar o. d. (t. ex. linslag­nings-, Ivinn- och kablingsmaski-ner) av metalltråd, garn eller annat material hänföres likaledes Ull nr 84.59.

Nr 84.01

Ångpannor och andra ånggene-ralorer, andra än värmelednings­pannor

Nr 84.02

Hjälpapparater för  ånggenera-lorer, såsom förvärmare, överhel-

5. En maskin som användes för mer än en uppgift skall i tulllaxe-ringshänseende behandlas som om dess huvuduppgift vore dess enda uppgift.

Om ej annat följer av anm. 2 tUl detta kapitel, anm. 3 tUl sextonde avd. eller andra föreskrifter skall en maskin, vars huvuduppgift ej är beskriven i något tulltaxenum­mer eller för vilken huvuduppgif­ten ej kan fastställas, tulltaxeras enligt nr 84.59. Nr 84.59 skaU även anses omfatta maskiner för tillverkning av linor och tågvirke av metalltråd, texlilgarn eller an­nat material eller av en kombina­tion av flera material (t. ex. dukt-, Ivinn- och kablingsmaskiner).

Ångpannor och andra ånggene-ralorer (med undantag av varm­vattenpannor för centraluppvärm­ning som även kan producera låg­trycksånga); hetvatlenpannor

Hjälpapparater för användning tUlsammans   med  ånggeneratorer

Prop. 1971: 93

65

Nuvarande lydelse

lare, ångackumulatorer och sot-ningsapparater samt anordningar för sloftålerf öring; kondensorer för ångmaskiner

Nr 84.53

Statistikmaskiner och liknande maskiner för hålkort (stans-, stans­kontroll-, sorterings- och tabule­ringsmaskiner o. d.)

Föreslagen lydelse

enligt nr 84.01 {t. ex. economisers, överheltare, solningsapparater, an­ordningar för stoflålerföring o. d.); kondensorer för ångmaskiner

Automatiska databehandlings­maskiner och enheter därtUl; mag­netiska och optiska läsare, maski­ner för överföring av data till databärare i kodad form samt ma­skiner för bearbetning av sådana data, ej annorstädes nämnda eller inbegripna

Nr 84.59

Maskiner, mekaniska apparater och mekaniska redskap, ej hän­förliga lill annat nummer i detla kapitel:

Maskiner och mekaniska appa­rater med självständiga arbetsupp­gifter, ej hänförliga lill annat num­mer i detla kapitel:

85 kap.

Anmärkning 1 b)

b)    artiklar av glas, hänförliga

till nr 70.11, såsom glaskolvar till

glödlampor;

Anmärkning 1 c)

c)     möbler med elektrisk upp­

värmning (94 kap.).

Anmärkning 4

Ny

glas   enligt   nr

b) artiklar   av 70.11;

c) elektriskt uppvärmda möbler enligt 94 kap.

4. Med "tryckta kretsar" i nr 85.19 skall förstås kretsar, som med något tryckningsförfarande (t. ex. prägling, plätering eller ets­ning) eller med filmkretsteknik er­hållits genom utformning på ett isolerande underlag av ledande ele­ment, kontakter eller andra tryck­ta komponenter (t. ex. induktans-spolar, motstånd och kondensato-rer), ensamma eller sammanbund­na enligt ett förutbestämt mönster, andra än element som kan produ­cera, likrikta, modulera eller för­stärka en elektrisk signal (t. ex. halvledarelement).

Uttrycket "tryckta kretsar" om­fattar ej kretsar i förening med

5   Riksdagen 1971.1 saml. Nr 93

Prop. 1971: 93

Nuvarande lyddse

66

Föreslagen lydebe

aridra element än sådana som er­hållits under tryckningsprocessen. Tryckta kretsar får dock vara för­sedda med icke tryckta förbind­ningselement.

Tunn- eller ijockfilmskretsar in­nehållande passiva och aktiva ele­ment erhållna under samma tek­niska process skall tulltaxeras en­ligt nr 85.21.

Anmärkning 5

Ny

5. För tillämpning av nr 85.21 gäller:

A.     Med "dioder, transistorer

och liknande halvledarkomponen-

ter eller halvledarelement" skall

förstås sådana komponenter eller

element, vilkas funktion är bero­

ende av förändringar i resisUvite-

ten under inverkan av ett elek­

triskt fält;

B.     Med "elektroniska mikro­

kretsar" förstås:

a)

byggblock av typen knippe-, moduler, gjutna moduler, mikro-' moduler och liknande, bestående av diskreta, aktiva eller både ak­tiva och passiva miniatyrkompo­nenter sorn kombinerats och sam­mankopplats;

b)

integrerade monolitkretsar i vilka kretselementen (dioder, tran­sistorer, motstånd, kondensatorer, förbinddseledningar etc.) fram­ställts i massan (huvudsakligen) och på ytan av ett halvledande ma­terial (t. ex. dopad kisel) och är oskiljaktigt förbundna med var­andra;

c)

integrerade hybridkretsar i vilka passiva och aktiva element, en del erhållna genom tunn- eller tjockfilmsteknik (motstånd, kon­densatorer, förbindebeledningar etc), andra genom halvledarteknik (dioder, transistorer, integrerade monolitkretsar etc), kombinerats praktiskt taget odelbart på elt en­da isolerande underlag (glas, ke­ramik  etc.).   Dessa   kretsar   kan

Prop. 1971: 93

67

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

även innehålla diskreta miniatyr­komponenter.

Vid tulllaxering av i denna an­märkning definierade artiklar skall nr 85.21 äga företräde framför varje annat tuUlaxenummer sorn kan ifrågakomma med hänsyn sär­skilt till deras funktion.

Nr 85.08

Elektriska apparater och anord­ningar för landning och start av förbränningsmotorer, såsom tänd-magneter, tändgeneratorer, länd-spolar, starlmolorer, ländslift och glödländstifl; generatorer och bak-strömsreläer för användning tUl­sammans med förbränningsmoto­rer

Nr 85.15

Apparater för sändning och mottagning av radiolelefoni, radio-telegrafi, rundradio eller televi­sion, radiogrammofoner härunder inbegripna; lelevisionskameror; apparater för radionavigering, ra­diostyrning e. d., radarapparater härunder inbegripna:

Elektrisk start- och tändningsut-rustning för förbränningsmotorer {inbegripet tändmagneter, tändge­neratorer, ländspolar, starlmolo­rer, tändstifl och glödländstifl); ge­neratorer (för likström eller växel­ström) och bakslrömsreläer för an­vändning tillsammans med för­bränningsmotorer

Apparater för sändning eller mottagning av radiotelefoni eller radiotelegrafi; apparater för sänd­ning eller mottagning av rundradio eller television (inbegripet motta­gare hopbyggda med apparater för upptagning eller återgivning av ljud) samt televisionskameror; ap­parater för radionavigering, radar­apparater samt apparater för ra­diomanövrering, radiostyming e. d.:

Nr 85.19

Apparater och andra artiklar för brytning, slutning, avgrening, för­bindning eller skyddande av elek­triska strömkretsar, såsom slröm-slällare, reläer, säkerhets- och överspänningsapparater; vägguttag, kopplingsdosor och glödlampshål-lare; motstånd (andra än värme­motstånd), fasta eUer variabla, po-tentiometrar härunder inbegripna; manövercenlraler, såsom manöver-pulpeter, manövertavlor o. d.:

Elektriska apparater och andra artiklar för slutning och brytning av elektriska kretsar, för skyddan­de av elektriska kretsar eller för åstadkommande av anslutning lill eller förbindelse i elektriska kret­sar (t. ex. strömslällare, reläer, säk­ringar,, överspänningsavledare, stötvågsfiltér, stickproppar, glöd-lampshållare och koppUngsdosor); motstånd, fasta eller variabla (m-begripet potentiometrar), andra än värmemotstånd; tryckta kretsar; kopplingstavlor och manöverpane­ler:

Prop. 1971: 93

68

Nuvarande lydelse Nr 85.21

Elektronrör (glödkatod-, kallka-tod- och folokalodrör), härunder inbegripet gasfyllda rör, katodslrå-lerör samt rör för lelevisionska­meror eller kvicksilverlikriktare; fotoelektriska celler; monterade transistorer och liknande montera­de halvledarkomponenter; monte­rade piezoelektriska kristaller:

Föreslagen lydelse

Elektronrör (glödkatodrör, kall-katodrör och folokalodrör), inbe­gripet gasfyllda rör, katodslråle-rör, rör för lelevisionskameror och för kvicksilverlikriktare; fotocel­ler; monterade piezoelektriska kri­staller; dioder, transistorer och lik­nande halvledarkomponenter eller halvledarelement; elektroniska mikrokretsar:

Nr 85.22

Elektriska maskiner och appara­ter, ej hänförliga till annat num­mer i detla kapitel.

Elektriska maskiner och appara­ter med självständiga arbetsuppgif­ter, ej hänförliga till annat num­mer i  delta kapitel

Sjuttonde avd.

Anmärkning 5 och 6

5.

Icke kompletta eller icke fär­diga varor, hänförliga till denna avdelning, tulltaxeras såsom mot­svarande kompletta eller färdiga varor, om de företer de väsentliga kännetecknen på de kompletta el­ler färdiga varorna.

6.

Om icke annat är föreskrivet, tulllaxeras till denna avdelning hänförliga varor (kompletta eller färdiga varor och sådana icke kompletta eller icke färdiga varor, som enligt anm. 5 skall tulltaxeras såsom kompletta eller färdiga), in­kommande i delar, såsom motsva­rande sammansatta varor.

Anmärkning 5

Ny

Utgår.

5. Luflkuddefarkoster skall inom denna avdelning hänföras till samma kapitel som de trans­portmedel med vilka de företer den största likheten, nämligen:

a)

till 86 kap. om de är konstru­erade för färd på spårbana (sväv-täg);

b)

till .87 kap. om de är kon­struerade för färd över land eller över både land och vatten;

Prop. 1971: 93

69

Nuvarande lydebe

Föreslagen lydebe

c) till 89 kap. om de är kon­struerade för färd över välten, även om de kan landa på stränder eller landnings plattformar eller färdas över is.

Delar och tillbehör till luflkud­defarkoster skall tulltaxeras på samma sätt som delar och tillbe­hör till transportmedel, hänförliga till det tulltaxenummer som enligt ovanstående bestämmeber är till-lämpligt för luftkuddefarkosterna.

Stationär materiel till svävtågs-banor skall tulllaxeras som mot­svarande materiel till järnvägar; trafikkontrollutrustning för sväv-tågstransportsystem skall tulllaxe­ras som trafikkontrollutrustning för järnvägar.

86        kap.

Anmärkning 1 a)

a) järnvägs- och spårvägssliprar av trä (nr 44.07) eller av betong (nr 68.11);

Nr 86.08

Behållare (containers) för gods­transport, även för vätskor eller gaser, oavsett transporlsättet

87        kap.

Nr 87.07

Truckar (drag-, staplings- och kranlruckar hårunder inbegripna) för verkstäder, lager, järnvägssta­tioner e. d. samt delar till dylika truckar

a) järnvägs- och spårvägssUprar av trä eller av betong samt spår-banesektioner av betong för sväv-tåg (nr 44.07 eUer 68.11);

Godsbehållare (containers) spe­ciellt konstruerade och utrustade för befordran med ett eller flera slag av transportmedel

Truckar av sådana slag som an­vändes i fabriker, magasin eller hamnområden eller på flygplatser för korta transporter eller för han­tering av gods (t. ex. flaktruckar, gaffeltruckar och gränsletruckar); dragtruckar av sådana slag som användes på järnvägsperronger; delar lill / delta numrner närrinda fordon

89 kap.

Anmärkning,  första  två  mening-

arna

Icke  färdigbyggda   fartyg   och bålar, skrov härunder inbegripna,

Fartygsskrov (bålskrov), ej fär­digbyggda eller ej kompletta fartyg

Prop. 1971:93

70

Nuvarande lydelse

ävensom fartyg och båtar, inkom­mande i delar, hänföres till samma tulltaxenummer som motsvarande färdigbyggda fartyg eller båtar. Kan fartygets eller båtens art ej fastställas, tillämpas nr 89.01.

Föreslagen lyddse

eller bålar i sammansatt, i ej sam­mansatt eller i isärtaget skick samt kompletta fartyg eller båtar i ej sammansatt eller i isärtaget skick skall tulllaxeras enligt nr 89.01 om de ej har huvudsaklig karaktär av fartyg (bålar) av speciellt slag.

Nr 89.02 Bogserbåtar:

Fartyg speciellt konstruerade för bogsering (bogserbåtar) eller på-skjutning av andra fartyg:

90 kap.

Anmärkning 1 1)

Ny

1) spolar, rullar och liknande artiklar (vilka tulltaxeras efter ma­terialets beskaffenhet, t. ex. enligt nr 39.07 eller femtonde avd.)

Anmärkning 2

2. Icke kompletta eller icke fär­diga instrument och apparater tull­taxeras såsom motsvarande komp­letta eller färdiga instrument och apparater, om de företer de vä­sentliga kännetecknen på de komp­letta eller färdiga instrumenten eller apparaterna.

Utgår.

(nuvarande anm. 3, 4, 5, 6 7 blir anm. 2, 3, 4, 5 och 6).

och

Anmärkning 3, första stycket

3. Med de inskränkningar, som följer av bestämmelserna i anm. 1 och 2, gäller i fråga om tulltaxe- ringen av delar och tUlbehör till maskiner, apparater, instrument el­ler andra lill della kapitel hänför­liga artiklar följande:

2. Om ej annat följer av anm. 1 ovan, skall delar och tillbehör som är lämpliga att användas uteslu­tande eller huvudsakligen lill ma­skiner, apparater, instrument eller andra artiklar, hänförliga.lill något nummer j delta kapitel, tulllaxeras : på följande sätt:.   .

Nr 90.10

Apparater och annati utrustning för foto- eller kinolaboratorier, ej hänförliga lill annat nummer i det­ta kapitel; kopieringsapparater och kopieringsramar för kontakt­kopiering; filmspolar; projektions-dukar och projektionsskärmar

Apparater och utrustning av så­dana slag soni användes i foto-eller kinolaboratorier, ej hänförliga lill annat nummer i detla kapitel; fotokopieringsapparater (med op­tiskt system eller av kontakttyp) och värmekopieringsapparater; . prpjektionsdukar

Prop. 1971: 93

71

Nuvarande lydelse Nr 90.19

Ortopediska artiklar, härunder inbegripet medicinsk-kirurgiska gördlar, brockband o. d.; konst­gjorda lemmar, tänder och ögon saml andra proteser; hörappara­ter för lomhörda; spjälor och Uk­nande artiklar för behandling av frakturer:

Föreslagen lydelse

Orlopediska artiklar, medicinsk-kirurgiska gördlar, brockband o. d.; spjälor och andra artiklar för behandling av frakturer; konstgjorda lemmar, ögon, tänder och andra konstgjorda kroppsde­lar; hörapparater för hörselskada­de och andra artiklar avsedda att bäras av användaren, att hållas i handen eller att implanteras i kroppen för att kompensera en defekt eller ett handikapp:

91 kap.

Anmärkning 1

1. Vid tillämpningen av nr 91.02 och 91.07 anses såsom verk till fick- eller armbandsur (fickurs­verk) urverk med balans, försedd med spiralfjäder, samt med en tjocklek, inklusive verkbollen och bryggor, icke överstigande 12 mm.

Nr 91.09

Boeller lill ur, hänförliga till nr 91.01, delar till sådana boelter samt ämnen därtill

1. Med uttrycket "verk till fick-eller armbandsur" / nr 91.02 och 91.07 förslås urverk reglerade av balans och spiralfjäder eller av nå­got annat system som kan faststäl­la tidsintervaller och med en tjock­lek ej överstigande 12 mm, då de mätes inklusive verkbotten, bryg­gor och eventuella yltérboilnar.

Boelter liU ur enligt nr 91.01 saml delar till sådana boelter

92 kap.

Anmärkning 1 c)

c) mikrofoner, förstärkare, hög­talare, hörlurar, strömslällare, slroboskop och annan elektrisk utrustning, avsedda för artiklar; hänförliga till detla kapitel, men icke hopbyggda med dessa artiklar och icke inneslutna i samma hölje som desamma (85 och 90 kap.); apparater för upptagning eller återgivning av ljud, kombinerade med radiomotlagningsapparater (nr 85.15);

Anmärkning 1 g)

Ny

' '-'-

c) mikrofoner, förstärkare, hög­talare, hörtelefoner, strömslällare, slroboskop och andra instrument, andra apparater eller annan ut­rustning, hänföriiga Ull 85 eller 90 kap. och avsedda att användas tillsammans med artiklar enligt delta kapitel men ej hopbyggda med eller inneslutna i samma hölje som dessa; apparater för upptag­ning eller återgivning av ljud, kombinerade med en radio- eller televisionsmoltagare (nr 85.15);

g) spolar,   rullar  och   liknande artiklar' (vilka skall tulllaxeras ef-

Prop. 1971: 93

72

Nuvarande lydebe

Föreslagen lydelse

ter materialets beskaffenhet, t. ex. enligt nr 39.07 eller femtonde avd.)

Anmärkning 2

2. Icke kompletta eller icke fär­diga instrument och apparater, hänförliga till detta kapitel, tull­taxeras såsom motsvarande komp­letta eller färdiga instrument eller apparater, för så vitt de företer de väsentliga kännetecknen på de kompletta eller färdiga instrumen­ten eller apparaterna.

Utgår.

(Nuvarande anm. 3 och 4 blir anm. 2 och 3.)

93 kap.

Anmärkning 1 c)

c) stridsvagnar och andra pans­rade stridsfordon (nr 87.08);

Anmärkning 2

2. Icke kompletta eller icke fär­diga vapen tulltaxeras såsom mot­svarande kompletta eller färdiga vapen, om de företer de väsent­liga kännetecknen på de kompletta eller färdiga vapnen.

93.06

Delar lill vapen, ej hänförliga till nr 93.01, härunder inbegripet ämnen till gevärsstockar och till eldrör för eldvapen:

stridsfordon    (nr

c) pansrade 87.08);

Utgår.

(Nuvarande anm. 3 och 4 blir anm. 2 och 3.)

Delar lill vapen, ej hänförliga till nr 93.01, inbegripet ämnen tUl eldrör för eldvapen:

94 kap.

Anmärkning le)

c) stolar, xo//or, bord oc/j pelare av sten eller keramiskt material, av de slag, som användes i parker, trädgårdar, veslibuler e. d. (68 och , 69 kap.);

c) artiklar av sten, keramiskt material, eller annat material som avses i 68 och 69 kap., med an­vändning som stolar, bänkar, bord eller pelare, och , av sådana slag som användes i parker, trädgårdar, e/ier veslibuler (68 eller 69 kap.);

Anmärkning 2

2. Såsom möbler enligt nr 94.01 94.03 anses icke sådana före­mål, som ej är avsedda att pla­ceras på golvet eller marken. Detta gäller dock icke beträffande:

2. De artiklar (andra än delar) som avses i nr 94.01, 94.02 och 94.03 skall tulllaxeras enligl dessa nummer, endast om de är avsedda att placeras på, golvet eller mar-

Prop. 1971: 93

73

Nuvarande lydebe

a)

köksskåp och dylika skåp;

b)

stolar, soffor och sängar, fäll­bara eller avsedda för upphäng-ning;

c)

bokhyllor och dylika möbler, beslående av flera sammanhöran­de delar, avsedda alt hängas upp eller alt placeras på varandra.

Föreslagen lydelse

ken. Denna bestämmelse skall dock ej anses tillämplig för följan­de artiklar, vilka skall tulltaxeras enligt ovannämnda nummer, även om de är avsedda att hängas upp, att fästas på vägg eller att ställas på varandra:

a)

köksskåp och liknande skåp;

b)

stolar, bänkar och sängar;

c)

bokhyllor och liknande möb­ler, bestående av flera samman­hörande delar.

Anmärkning 3

3. Möbler, inkommande i delar, även med skivor eller andra delar och tillbehör av glas, marmor eller annat material, tulltaxeras som motsvarande möbler i sammansatt skick, om delarna inkommer sam­tidigt.

Utgår. (Nuvarande  anm.

3.)

4 blir  anm.

95 kap.

Anmärkning d)

d) varor, hänförliga lill 82 kap. (verktyg; knivar och andra bords­artiklar), försedda med skaft eller andra delar av sådant material, som avses i detla kapitel; särskilt inkommande skaft och andra delar ÖV dylikt material tulltaxeras dock enligt detta kapitel;

d) knivar och andra artiklar hän­förliga till 82 kap., med skaft eller andra delar av material som av­ses i della kapitel; tulllaxenumren i detta kapitel tillämpas dock för särskilt inkommande skaft och andra delar lill sådana artiklar;

97 kap.

Anmärkning 4

4. Icke kompletta eller icke fär­diga varor, hänförliga till detta ka­pitel, tulllaxeras såsom motsva­rande kompletta eller färdiga va­ror, om de företer de väsentliga kännetecknen på de kompletta el­ler färdiga varorna.

Utgår.

(Nuvarande  anm.  5  blir  anm.

4.)

98 kap.

Nr 98.07

Sigillstämplar,

paginerings-

stämplar, dalumslämplar och dyli­ka handslämplar; handverklyg för

Dalumslämplar, sigillstämplar, pagineringsslämplar och dylika handslämplar    (inbegripet    hand-

Prop. 1971:93

74

Nuvarande lydelse

tryckning eller prägling av etiket­ter; s. k. typlryckerier.

Nr 98.14

Monterade rafräschissörer samt beslag tiU rafräschissörer

Nr 98.15

Termosflaskor och Uknande vär­meisolerande behållare samt delar därtill (andra än lösa glas)

Föreslagen lydelse

verktyg för tryckning eller präg­ling av etiketter); s. k. typtrycke­rier

Rafräschissörer och beslag där-

till

Termosflaskor och andra ler-moskärl, kompletta med ytterhöl-je; delar därlUl, andra än lösa glas

Prop. 1971: 93

75

Bilaga 2

Undantag inom 2599 kap. tulltaxan

Tulltaxenr

Varuslag

ur 35.021

Äggalbumin

35.051

Dextrin och dextrinklisler; löslig stärkelse och rostad

stärkelse; stärkelseklister

ur 38.121

Beredda glatt-, appretur- och belmedel, innehåUande

stärkelse

38.19 Qi

Visst kärnbindemedel, innehåUande stärkelse

39.06 A.21        Stärkelse, företräd, förestrad eller på annat sätt mo­difierad

42.3

Kläder av läder eller konstiäder

51.3

Vävnader av ändlösa konstfibrer     

55.3

Garn av bomull

55.4

Garn av bomull

55.08          Froltévävnader av bomull

ur 55.09

Andra vävnader av bomuU, med undantag av hand-

vävd bomullsväv

56.07          Vävnader av korta konstfibrer

57.10

Vävnader av jute

60.3

Strumpor, sockor etc. av trikå

60.4

Underkläder av trikå

60.5

Överkläder av trikå

61.1

Överkläder för män etc.

61.2

Överkläder för kvinnor etc.

61.3

Underkläder för män

61.4

Underkläder för kvinnor

61.09          Korsetter, gördlar etc.

62.1

Res- och sängfUlar

62.2

Sänglinne etc.

64.1

Skor, med sulor och överdelar av gummi eller plast

64.2

Läderskor

Jordbruksreglerade varor.

Prop. 1971: 93

76

Bilaga 3

Preferensberättigade varor inom 124 kap. tulltaxan

Tulltaxenr

Varuslag

03.03 A.2

Ostron, andra än ostronyngel etc.

05.03 B

Tagel, andra slag

07.01  C. uri,

ur 2

Vitiök

ur 07.03

Oliver och kapris

ur 07.04

Vitiök

07.06 A

Jordärtskockor

08.6

B. ur 1

Kvitlenfrukter

08.7

B. 1

Persikor

08.09 A. ur 1

Honungs- och ogenmeloner

13.03 A

Pektinämnen, peklinater och pektaler

16.04

A.l, A.2.b,

B.l.b

Cl, C.2, C.3

Fisk, beredd etc:

16.05 A, ur B

Kräftdjur (andra än räkor) och blötdjur, beredda etc.

18.3

Kakaomassa

18.4

Kakaosmör

18.5

Kakaopulver, icke sölat

ur 20.01

Mango-chutney; oliver och kapris

20.02             D

Oliver

ur 20.04

Tropiska frukter och delar därav, kanderade etc.

20.6

ur C, ur D

Ananas, aprikoser, citrusfrukter och tropiska frukter

20.7

A.l.a, ur A.l.b, A.2.a, ur A.2.C

20.07 ur A.l.b,

Saft av cilrusfmkler eller ananas, osockrad

ur A.2.c, ur B

Saft av tropiska frukter, osockrad eller sockrad

21.03             A, B

Senapspulver och beredd senap

21.4

Såser etc.

21.5

Sopp- och buljongpreparal etc.

21.06            A, ur B

S. k. torrjäsl (inaktiv jäst) och bakpulver

22.1

A

Kolsyral mineralvallen etc.

22.2

A

Kolsyrade drycker 22.04 A, B

Druvmusl i jäsning etc.

22.09  ur A,

ur B.I., ur B.2, C

Alkoholhaltiga drycker (andra än likör); alkoholhal­

tiga beredningar (s. k. koncentrerade extrakt) etc.

22.10             Ättika

Med tropiska frukter avses här mango, guava, papaya, kasjufrukler, lamarind, avokalofrukler, mangostan, litchi, fikon samt växtdelar av ingefära och angelika.

Prop. 1971: 93

77

77-gruppens medlemmar

Afghanistan

Kuwait

Algeriet

Laos

Förenade Arabrepubliken

Lesotho

Argentina

Libanon

Barbados

Liberia

Bolivia

Libyen

Botswana

Madagaskar

Brasilien

Malawi

Burma

Malaysia

Burundi

Maldiverna

Cambodja

Mali

Cenlralafrikanska Republiken

Marocko

Ceylon

Mauretanien

Chile

Mauritius

Colombia

Mexico

Costa Rica

Nepal

Cypern

Nicaragua

Dahomey

Niger

Dominikanska Republiken

Nigeria

Ecuador

Pakistan

Ekvatorialguinea

Panama

Elfenbenskusten

Paraguay

Etiopien

Pem

Fiji

Ruanda

Filippinerna

Salvador

Gabon

Saudi-Arabien

Gambia

Senegal

Ghana

Sierra Leone

Guatemala

Singapore

Guinea

Somalia

Guyana

Sudan

Haiti

Swaziland

Honduras

Sydyemen

Indien

Syrien

Indonesien

Tanzania

Irak

Tchad

Iran

Thailand

Jamaica

Togo

Jordanien

Trinidad och Tobago

Jugoslavien

Tunisien

Kamerun

Uganda

Kenya

Uruguay

Demokratiska Republiken Kongo

Venezuela

(Kinshasa)

Republiken Vietnam

Folkrepubliken Kongo

Yemen

(BrazzavUle)

Zambia

Republiken Korea

Övre Volla

MARCUS BOKTR. STHLM 1971   710183

Bilaga 4