Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts skrivelse nr 120 år 1971

Skr. 1971:120

Nr 120

Kung], Maj:ts skrivelse till riksdagen med överlämnande av årsredo­visning för Statsföretag AB; given Stockholms slott den 27 maj 1971.

Kungl. Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över induslriärenden, till riksdagen överlämna års­redovisning för år 1970 för Statsföretag AB.

GUSTAF ADOLF

KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 120

Skr. 1971:120

Utdrag av protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 27 maj 1971.

Närvarande: statsminislern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], HOLM­QVIST,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för industridepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om över­lämnande av årsredovisning till riksdagen för Statsföretag AB och anför.

I prop. 1969: 121 angående ett statiigt förvaltningsbolag m. m. be­handlades bl. a. frågan om information tUl riksdagen om de statliga företagen. Jag uttalade därvid all den statliga företagsgruppen har skyl­dighet atl på elt föredömligt sätt informera om sin verksamhet och an­såg alt en utvidgad informationsförmedling lill riksdagen borde kom­ma till slånd i samband med tillkomsten av förvaltningsbolaget. Bl. a. borde en årlig redogörelse om den föreslagna statliga koncernen läm­nas riksdagen. Denna kunde bygga på förvaltningsbolagels årsredogö-relse. Vad sålunda förordats beträffande redogörelse för den statliga företagssektorn godkändes av riksdagen (SU 1969: 168, rskr 1969: 381).

Årsredovisningen för år 1970 för Statsföretag AB och dess dotterföre­tag föreligger nu. Jag förordar all den i prop. 1969: 121 förulskickade redovisningen lUl riksdagen sker genom alt Kungl. Maj:t i skrivelse lill riksdagen överlämnar bolagels årsredovisning. Den lorde få fogas lill stalsrådsprotokollel i della ärende som bUaga.

Jag hemstäUer, all Kungl. Maj:t lUl riksdagen överlämnar årsredo­visningen för år 1970 för Statsföretag AB.

Med bifall tiU vad föredraganden sålunda med instäm­mande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas skri­velse av den lydelse bUaga till della protokoll ulvisar.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Skr. 1971:120

3

BUaga

Statsföretag AB årsredovisning 1970

Lokalisering

Statsföretag AB har genom sina dotter- och dotlerdolterbolag verk­samhet spridd över hela landet. Förelagen har en mycket stor bredd i produktionsinriktning, sammansättning och storlek. I koncernen finns restauranger, gruvor, massafabriker, tobaksfabriker, bevakningsföretag etc. Omsättningen i koncernens bolag varierar från 0,5 milj. kr. tUl drygt 1 100 milj. kr. En del av de övertagna förelagen, som Allmänna Förlaget, Svelab och Svenska Utvecklings AB, befinner sig fortfarande i upp­byggnadsskedet. Företagens ekonomiska resultat skiljer sig också myc­ket starkt från bolag till bolag. LKAB:s nettovinst 1970 var 94 milj. kr. och kan jämföras med Norrbottens Järnverks netloförlust på 34 milj, kr.

Stor andel av de anställda i norra Sverige

Norra Sverige är av mycket stor betydelse för Statsföretags-gruppen. Inom det inre stödområdet sysselsätter Statsföretag AB:s dotter- och dollerdotlerbolag ca 7 400 personer. Inom övriga delar av det allmänna stödområdet är motsvarande siffra 6 000. Det betyder all drygt 13 000 av totalt drygt 32 000 av samtliga anställda i Sverige inom gruppen ar­betar inom det allmänna stödområdet. Del är också i norr som Statsföre­tag har sina stora tunga, råvarubaserade företag, LKAB, AB Statens Skogsindustrier och Norrbollens Järnverk. Svelab är också i sin verk­samhet starkt inriktad på stödområdet i norr.

Plastfabrik i Vilhelmina

Statsföretag kommer genom samarbete med Coronaverken all direkt etablera sig i Vilhelmina med plaslfabrikalion.

Plastfabriken beräknas sysselsätta drygt 100 personer och produk­tionen startar vintern 1971/72.

Huvudkontor i Stockholm

I Storstockholms-området har koncernen totalt cirka 5 200 anställda av vilka SARA, dotterbolag lill Sveriges Centrala Restaurang AB, och AB Kabi svarar för den största delen av sysselsättningen. Av naturliga skäl finns i Stockholmsområdet framför allt gruppens serviceföretag och huvudkontor för de största av koncernens förelag.

Skr. 1971:120

4

I de inre och östra delama av Svealand och Götaland sysselsätter koncernen ca 4 700 anställda och de största enskilda bolagen där är Uddcomb, Assi med fyra anläggningar, SMT Machine Company AB med fyra och ÖSARA, dotterbolag tiU Sveriges Centrala Restaurang AB.

Stor spridning i södra Sverige

I södra Sverige är Statsföretag via sina dotterbolag representerat på många håll. De viktigaste enheterna är Kalmar Verkstad och Karls­kronavarvet. I den regionen har Tobaksbolaget sin största och moder­naste fabrik, belägen i Malmö. Totalt sysselsätts inom gruppen i södra Sverige drygt 4 900 personer.

På Västkusten är det framför allt Restaurangbolaget, genom VARA, och Uddevallavarvel som totalt ger sysselsättning åt ca 4 000 personer.

Verksamheten 1970 i sammandrag

Statsföretag AB bildades den 22 december 1969. Vid starten övertogs aktier i 22 bolag som fram tUl 1969 förvaltals av fyra olika departe­ment. Senare under året överfördes två bolag från Förenade Fabriks­verken (SMT Machine Company AB och Nyckelhus AB), två bolag från ell av dotterbolagen. Svenska Utvecklings AB (AB Sonab och Rationell Planering AB) och ell bolag från Styrelsen för teknisk ut­veckling (Devac AB).

Under 1970 medverkade Statsförelag AB direkt i följande bolags-bUdningar och delägarskap:

Februari

Deltar i bUdandet av Sweden Center Japan AB (42 "/o) ett fastig­hetsbolag i Tokyo tUlsammans med Faslighels AB Hufvudstaden och Ingeniörsvetenskapsakademien, IVA.

Maj

Övertagande av kardgamsspinneri i Stigen tUlsammans med AB Ei­ser. Senare bildas Stigtex AB (66,7 o/o).

Juni

Köp av aktier i Billman Regulator AB (10 »/o).

Skr. 1971:120

5

Genom dotterbolaget Svelab dellog koncernen i följande etablerings-projekt:

AprilNovember

Edströms Industrier AB,[REDACTED_EFTERNAMN] (40 o/o)

AB J O[REDACTED_EFTERNAMN], Kramfors (100 o/o)

Elri (Erikssons Träindustrier AB), Bjurlräsket (100 o/o)

AB Kalmar Kök, Kalmar (100 o/o)

Cento Gruppen AB, Holmsund (50 o/o)

Samtliga dessa förelag är verksamma i byggmaterialbranschen. Mark­nadsföringen skall ombesörjas av Cento Gruppen, i vUkel Svenska Cel­lulosa AB äger 50 o/o.

Juli

Nordlool AB, Piteå (70 o/o) skall tillverka och marknadsföra etl fräsverklyg för vändskär. Delägare: Sandvikens Jernverk AB.

Oktober

Köp av Skius Sportprodukter AB, Boden (100 o/o).

Genom dotterbolaget Svenska Utvecklings AB medverkade koncer­nen i tillkomsten av följande ulvecklmgsbolag:

September

Svenska TV-Kasett AB (33 o/o). Delägare: KF och Kommunförbun­det.

Oktober

Stansaab Elektronik AB (33 o/o). Delägare: Standard Radio och Saab-Scania.

Några koncernuppgifter

Omsättning

3 592 mkr

Antal anstäUda

34 093

Investeringar

512 mkr

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

269 mkr

Nettovinst

11 mkr

Eget kapital

2 191 mkr

Skr. 1971:120

Statsföretags-gruppen

När Statsförelags första årsredovisning härmed framlägges har sty­relsen och verkställande direktören i denna inledande koncernöversikl velat ge en ganska fyUig presentation av de allmänna. förutsättningar och speciella villkor som gäller för koncernen och en beskrivning av Statsföretags-gruppens mycket skiftande enheter. Därefter redovisas kortfattat förändringarna i koncernen under 1970.

I ett tredje huvudavsnitt behandlas viktigare inslag i koncernverk­samheten 1970 med tonvikt på sådana där Statsföretag AB aktivt med­verkat. Detla avsnitt avslutas med en kommentar till koncernens sam­lade resultat för 1970 och ställningen vid årets utgång. Allra sist i den­na översikt lämnas en framålblick och en kort programförklaring.

Bakgrund till koncernbildningen

I samband med att Industridepartementet inrättades den 1 januari 1969 Överfördes dit elt stort anlal av de helt eller delvis statsägda aktiebolagen.

Den 9 februari 1968 lUlsalles sakkunniga, Företagsdelegalionen, med huvudsaklig uppgift alt föreslå former för ell organiserat samarbele mellan de statliga förelagen. Utredningen överlämnade den 9 januari 1969 elt belänkande med titeln Förslag lill samordning.

I proposition 1969: 121, som bygger på Företagsdelegationens hu-vudlankar, föreslås bildandet av elt statligt förvaltningsbolag. Stats­företag AB, som vid starten den 1 januari 1970 skulle överta statens aktier i 22 bolag. Departemenlschefen framhöll svårigheterna alt för skUda statliga organ klart avgränsa politiska beslut från beslut av verk­ställande natur. En sådan gränsdragning stod dock i överensstämmelse med traditionen inom svensk statsförvaltning. Med tUlkomsten av för­valtningsbolaget skapades förulsätlningar för en sådan fördelning av ansvaret. Riksdag och regering svarar självfallet för de politiska beslu­ten, medan de verkställande besluten och statens ägaransvar gentemot i gruppen ingående förelag hänskjuts lill förvaltningsbolaget.

Målformuleringen: Lönsamhet och expansion betonas

Statsförelags och för övrigl hela företagsgruppens uppgift blev då "... att under krav på lönsamhet uppnå största möjliga expansion. Del bör sedan vara förvaltningsbolagels uppgift atl fastställa mer precise­rade mål för vart och ell av de i koncernen ingående förelagen." Ut­trycket "under krav på lönsamhet uppnå största möjliga expansion" bör enligt andra formuleringar i propositionen uppfattas som uttryck

Skr. 1971:120

7

för att lönsamma verksamhetsgrenar skall expandera för all skapa framlida förulsätlningar för lönsamhet inom de enskilda företagen och i gruppen som helhet. Della innebär alt verksamhetsinriktningen kon­tinuerligt måste bli föremål för strukturförändringar.

Departementschefen framhåller vidare i propositionen alt "de stat­liga förelagen har elt särskilt ansvar atl ta hänsyn tUl samhällsintresset vid val mellan olika produktions- och lokaliseringsallernaliv". Ytter­ligare framhåller departementschefen att för samtliga statliga förelag också gäller målet atl "nå allt större arbetstillfredsställelse för de an­ställda". Förvaltningsbolaget bör därför överväga vilka åtgärder som bör vidtas för all få lill stånd "en fördjupad förelagsdemokrati".

Statsföretag skall sålunda främja en fördjupad samverkan mellan alla anställda i ett förelag lill gagn för såväl de anställda som för produk­tivitet och effektivitet inom de enskilda företagen.

Om statsmakterna önskar all förelag i Statsföretags-gruppen skall engagera sig i projekt, som är dikterade av lokaliserings- och arbets­marknadspolitiska hänsyn, har Statsföretag skyldighet alt lämna offert som anger de merkostnader eller andra villkor, som bör regleras i sär­skild ordning och genom ell beslut i de politiskt ansvariga instanserna.

Samordning och samplanering

I propositionen understryks att del borde finnas bättre möjligheter atl i en organisation frislående från departementet utöva det förelags­ekonomiska ansvaret mol de statliga bolagen. Förvaltningsbolaget skall enligt departemenlschefen inle bedriva egen rörelse ulan svara för sam­ordning och samplanering av vissa för hela gruppen vikliga funktioner. Propositionen anger klart all ägareansvarel innebär atl:

"främja en sådan samverkan företagen emellan som kan höja grup­pens effektivitet"

"utifrån angivna mål för dess egen verksamhet ange målen för de i gruppen ingående förelagen inom ramen för vad statsmakterna be­slutat, all tillsätta styrelse i förelagen, att underlätta för dem all skaffa nödvändiga resurser för verksamheten, all följa företagens planering och kontrollera all uppställda mål infrias saml all vidta korrigerande åtgärder vid bristande måluppfyllelse"

"ha ansvaret för den översiktiiga planeringen i storl. Härmed avses främst frågor rörande investeringar som har en sådan omfallning alt de i väsentiig grad påverkar företagssektorns struktur eUer som innebär atl nya verksamheter tas upp i motsats lill investeringar som inne­bär en utvidgning eller utveckling av redan pågående verksamhet"

"medverka i koncernens kapitalanskaffning"

"stimulera etl utnyttjande av de möjligheter till utveckling, rationa­lisering och arbetsfördelning som finns inom den statiiga sektorn".

Skr. 1971:120

8

Till sist fastslår departementschefen i propositionen att förvaltnings­bolaget inte skall ta över ansvaret för den löpande verksamheten vid förelagen från dessas styrelser och verkställande direktörer.

Propositionen antogs av riksdagen den 10 december 1969. Konsti­tuerande bolagsstämma hölls med Statsföretag AB den 22 december 1969.

Heterogen företagsgrupp

De 22 förelag som Statsföretag övertog vid starten tillhörde många branschområden och uppvisade även i övrigl betydande skUjaktiigheter.

Om man grupperar bolagen efter deras redovisade resultat återfinner man överst på en sådan förteckning etl fåtal sedan länge inarbetade, välkonsoliderade förelag med en lönsamhet och en finansiell styrka som väl låter sig jämföras med de bättre bland landets större förelag. Hit hör LKAB, Svenska Tobaks Aktiebolaget och AB Statens Skogs­industrier.

Längst ner skulle man med delta synsätt placera Norrbottens Järn­verk AB och Uddevallavarvet AB, två bolag som under en följd av år redovisat betydande förlusler och vid flera tillfällen varit i behov av kapilallUlskolt från ägaren-staten.

Emellan dessa ytterligheter kan man urskUja åtminstone tre grupper.

Stor skillnad i bakgrund och inriktning

En grupp beslår av etl antal mindre och medelstora företag som se­dan lång lid hafl relativt begränsade uppgifter baserade på en speciell historisk bakgrund ofta försvarsberedskapsskäl. Hit räknas bland an­nat AB Oljetransit, Svenska Lagerhus AB, AB Svensk Torvförädling och AB Slalsgruvor. Förelagens begränsade verksamhetsområden har som regel också inneburit alt finansiering och lönsamhet inle medfört särskilt svåra problem.

En andra grupp av förelag har en varierande förhistoria men det gemensamma draget alt de i dag arbetar i samma mer eller mindre hårda konkurrensklimat som flertalet privata eller kooperativa företag. Lönsamheten hos dessa förelag är därmed beroende av förelagens egen förmåga till förnyelse och effektivitet. Kalmar Verkstads AB (KVAB) som under många decennier uteslutande arbetat med järnvägsvagnar och annan rälsbunden materiel mötte under 60-lalet försämrade mark­nadsvillkor inom detla område. Nya produkter och nya verksamhels-grenar upptogs därför på bolagets program. En mycket ambitiös sats­ning på flera nya produkter innebar en kraftig expansion med mer än en fördubbling av antalet anställda under 60-talets sista år. Del kan nu konstaleras atl bolaget överskattade sina resurser såväl finansiellt

Skr. 1971:120

9

som i tekniskt avseende för denna breda satsning. Dessutom krävde marknadsföringen av framför allt dislribulionsbilen Tjorven ett inarbe­tat återförsäljarnäl som icke stod till disposition. Problemet accentue­rades under 1970 då bilmarknaden visade en starkt vikande tendens för aUa så kallade udda märken. När samtidigt den gamla produktgruppen, rälsbunden materiel, visade en successivt försämrad lönsamhet, uppstod så stora förluster 1970 atl en rekonstruktion av KV AB blivit nödvändig.

Till samma grupp av förelag kan också inräknas AB Ceaverken, All­männa Bevaknings AB och Svenska Reproduktions AB (SRA), förelag som alla tre stärkt sin position under 1970, delvis under försämrade marknadsvillkor såsom i fallet SRA.

Slutligen överlog Statsföretag ell flertal nybUdade företag som be­fann sig i en första utvecklingsperiod då alla förelag normall har atl räkna med extra stora påkänningar, samtidigt som de saknar det kon­soliderade företagels internt skapade reserver och finansiella styrka. Ex­empel inom denna grupp är Uddcomb Sweden AB, SMT Machine Company AB, Svelab och Svenska Utvecklings AB.

Till denna skissartade beskrivning av koncernen skall för fullsländig­hetens skull tUlfogas ytterligare elt par generella konstateranden.

Ingen organiserad samverkan

Samverkan mellan förelagen har tidigare förekommit endast i undan­lagsfall. Vidare har lönsamhetskravet för många av bolagen inle varit tillräckligt framträdande. Hos somliga resulterade della i en inställning alt acceptera uppnådda överskott som vid en hårdare förelagsekono­misk bedömning inle varit överskott. En bidragande faktor i denna process blev för en del av bolagen inslagen av näringspolitiska uppgif­ter främst syftande till ökad sysselsättning inom ramen för stats­makternas lokaliseringspolitik.

Propositionen om Statsföretag skapade i dessa avseenden en ökad klarhet och delvis nya instrument. Därmed gavs också förulsätlningar för gruppen i sin helhet alt med resurser, skapade inom förelagen vinna ökad styrka och expansionskraft, även inom sysselsätlningssvaga delar av vårt land.

Fem nya koncernbolag 1970

Under 1970 har Statsföretag tillförts fem nya aktiebolag Rationell Planering AB, AB Sonab, SMT Machine Company AB, Nyckelhus AB och Devac AB. I samtliga fall skedde förvärvet från slalligl verk eller förelag.

Rationell Planering AB och AB Sonab bedrev verksamhet som inte överensstämde med de uppgifter som den förre ägaren. Svenska Ut-veckmgs AB, har.

Skr. 1971:120

10

SMT Machine Company AB, som vid tillkomsten 1969 innebar en strukturering av verktygsmaskinindustrin i Sverige, har en verksamhet som inte kan sägas vara direkt förenlig med Förenade Fabriksverkens uppgift.

Nyckelhus AB var tidigare dotterbolag till SMT Machine Company AB och artfrämmande för della företag. Detla var bakgrunden till all dessa bolag blev direkt ägda av Statsföretag. Devac AB, som tidigare till 75 o/o ägdes av Styrelsen för teknisk utveckling (STU), hade vid Statsföretags förvärv hösten 1970 utformat planer för tillverkning och marknadsföring av sin huvudprodukt. Initiativtagaren och kon­struktören förklarade sig då villig att sälja sina 25 o/o i bolaget och Statsföretag ansågs ha större resurser än STU att genomföra utveck­ling av projektels kommersiella del.

Utvecklings- och etableringsbolagen

Statsföretags dotterbolag. Svenska Industrietablerings AB (Svelab), koncentrerade 1970 sin verksamhet på uppbyggnad av en byggmaterial-grupp. Svenska Utvecklings AB (SU) har under 1970 prioriterat insat­ser på områdena datateknik, miljövård och medicinsk teknik. Såväl Svelab som SU redovisar för 1970 betydande förlusler, beroende på underskoll hos egna dotterbolag samt kostnader för nya projekt. En samordnad projektverksamhet och stränga krav på snabb lönsamhet kommer all vara vägledande för den fortsalla verksamheten.

Statsföretag övertog problem och önskemål

När verksamheten började den 1 januari 1970 övertog Statsföretag ansvaret för problem och önskemål som redan före denna tidpunkt framkommil hos de enskilda förelagen. En del företag hade påbörjat stora investeringar, som erfordrade aktiv medverkan från ägaren för lösande av finansieringsproblemen. TUl denna grupp av förelag hör AB Statens Skogsindustrier (Assi) och Uddcomb Sweden AB. Assi hade påbörjat utbyggnad av Lövholmens bruk och ombyggnad och moder­nisering av Karlsborgs Bruk. Till della kommer företagels finansiella engagemang i Hy lie Bruk med 20 mUj. kr. Uddcomb bildades i millen av 1969 genom samgående av Uddeholm AB, Combustion Engineering Inc och staten och var helt beroende av statlig medverkan för finansie­ring av förelagets nya anläggningar i Karlskrona.

Svelab och SU engagerade sig redan 1969 i projekt, som innebär stora ekonomiska åtaganden under de närmasie åren och som inle beräknas ge avkastning förrän efter flera år.

Förvärvet av SMT Machine Company AB innebar övertagande av ägarens ansvar för och finansiella medverkan i fortsalt strukturering och

Skr. 1971:120

11

utveckling av företaget. AB Ceaverken som för den pågående expan­sionen begärt ägarens finansiella stöd, befann sig i en mycket besvärlig likviditetssituation, som nödvändiggjorde ett snabbt ingripande från Statsförelag,

Norrbollens Järnverk AB redovisade hösten 1969 i en skrivelse tUl Industridepartementet etl inom företaget utarbetat investeringsprogram, som var nödvändigt all genomföra för alt skapa förutsättning för ell framlida acceptabelt ekonomiskt resultat av verksamheten. I samarbele mellan Statsföretag och Norrbollens Järnverk överarbetades investe­ringsprogrammet och Statsföretag åtog sig all medverka vid finansie­ringen av investeringarna, som kommer all sträcka sig över flera år.

Här nämnda aktiviteter och åtaganden som Statsföretag överlog inne­bar redan i starten en stor belastning av förelagels personella och finan­siella resurser. Även om de ekonomiska förutsättningarna för vissa av projekten var tveksamma var del nödvändigt av hänsyn till ingångna avtal att medverka vid deras genomförande. Vid de granskningar, som har skett i samarbete meUan berörda förelag och Statsföretag, vidtogs ändringar och justeringar av ursprungliga planer.

Betydande förlusler redovisades hos Norrbottens Järnverk och Udde­vallavarvet, men för UddevaUavarvet betecknade trots allt 1970 en för­bättring. Förlusten kunde begränsas till 19 milj. kr. motsvarande del negativa räntesaldot.

Hos flera av de nybUdade bolagen blev 1970 ell startår med initial­kostnader, vilket belastade årets resultat. Till dessa väntade förluster måste emellertid adderas stora och delvis oväntade förluster hos fram­för allt Kalmar Verkstad och RP. Generellt sett kan dock tillfogas atl 1970 års bokslut avsiktiigt försämrats lill följd av en försiktigare bedöm­ning av balansgilla värden. Hos flera av koncernbolagen har sålunda ut­vecklingskostnader avskrivits i ökad takt 1970 och inkuransrisker och andra liknande reserveringar beaktades enligt en mera försiktig bedöm­ning än i närmast föregående bokslut. Samtidigt måste understrykas att redovisningsiekniken varit olika hos flertalet av koncernens bolag. Detla innebär atl 1970 års koncernbokslut bland annat bygger på varierande definitioner av planenliga avskrivningar. Även i andra avseenden till-lämpas divergerande värderingsmetoder.

De finansiella åtaganden som koncernbolagen på egen hand eller i samverkan med Statsföretag iklätt sig för en fortgående rationalisering och utveckling av sina verksamheter binder för flera år framåt en stor del av del tillgängliga kapitalel i förelagsgruppen. Della läge medför skärpta krav på lönsamhet både i existerande verksamheter och aktua­liserade nya engagemang. Sådana krav har för övrigl redan under 1970 varit vägledande för bland annat budgetbehandling och investeringspla-nering inom flertalet av de förlustbringande bolagen.

Skr. 1971:120

12

Strukturering och samordning

Verksamheten i konsultförelaget Rationell Planering AB (RP) av­vecklades under årel. Statsföretag kunde strax efler överlagandet av förelaget konstatera all den ekonomiska utvecklingen var mycket otill­fredsställande. Vid utredning av problemen i RP visade del sig möjligt alt strukturera verksamheten inom de statliga konsultföretagen RP, Statskonsult AB och BS Konsult AB. För atl minska antalet förelag, överfördes huvudparten av verksamheten och flertalet av de anställda i RP lill Statskonsult och BS Konsult. Härigenom blev det också möjligt alt begränsa både de ekonomiska och personella problemen i samband med avvecklingen av RP.

Inom förlagsbranschen och den grafiska branschen där Statsföretag har ägarinlressen finns parallella resurser uppbyggda.

Hillills genomförda studier av samordningsmöjligheter mellan i första hand Allmänna Förlaget AB och Svenska Reproduktions AB har visat alt reella sådana möjligheter föreligger på många områden.

Detla nödvändiggör korrigering av förelagens mål och inriktning, för­bättrat utnyttjande av gemensamma resurser, eliminering av dubblerade aktiviteter, rationaliseringar, ökad specialisering etc.

Inom Statsföretags-gruppen finns en likartad situation i förhållandet meUan AB Slalsgruvor och LKAB. Även här pågår överläggningar om alt ytterligare effektivisera samarbelel mellan de båda gruvbolagen.

Lokaliseringspolitiska engagemang

Under året engagerades Statsföretag i enlighet med uttalandena i pro­positionen framför allt genom Svelab i etableringar, som har varit önsk­värda från lokaliserings- och arbetsmarknadspolitiska synpunkter. Stats­företag AB erhöll dessutom i början av 1970 i uppdrag alt etablera och driva gruvdrift i Slekenjokk. Projektering av denna verksamhet sker i samråd med LKAB. Då resultatet av utredningarna visade all del fanns risk för myckel stora framlida förlusler begärde Statsföretag ompröv­ning av regeringens och riksdagens beslut om etablering. Samtidigt för­ordade Statsföretag att särskilda medel ställs lill förelagels förfogande för alt i samråd med LKAB fortsätta prospekteringen av Stekenjokk-malmen.

För eventuellt framlida engagemang i gruvdrift i Slekenjokk skall Statsföretag erhålla särskild ersättning för kostnader som inte är före­tagsekonomiskt betingade.

Ett väsentligt lokaliseringsengagemang innebär det avlal mellan Stats­företag AB och Coronaverken AB om ell gemensamt samgående i två nybildade företag, som träffades i februari månad 1971. Det ena av

Skr. 1971:120

13

dessa lokaUseras tUl Vilhelmina och övertar tillverkningen av plastpro­dukter som för närvarande bedrivs i Huskvarna genom Coronaverkens dotterbolag, AB Husqvarna Borstfabrik. Del andra bolaget lokaliseras till Nykroppa och övertar den tillverkning av bland annat ståldörrar som för närvarande bedrivs i Kungsbacka av Coronaverkens dotterbo­lag, AB E A Rosengrens fabriker. En förutsättning för Statsföretags engagemang är såvitt gäller Vilhelminaförelagel, slallig engångsersätt­ning, motsvarande de merkostnader som uppkommer genom lokalise­ringen liU Vilhelmina, och såvitt gäller Nykroppaförelagel ett lån från svenska staten i och för teckning av Statsföretags aktier i bolaget. Della lån löper ulan ränta så länge förelaget ej lämnar någon utdelning. I bäg­ge företagen blir Statsföretags andel 50 o/o.

Ett annat engagemang som främst dikterats av lokaliseringshänsyn utgör del vid årsskiftet 1970/71 bildade Stigtex AB. Della bolag bUda-des av AB Eiser och Statsföretag. Statsföretags innehav motsvarar 2/3 av aktiekapitalet. Eftersom engagemanget dikterats av sysselsätlnings-och försvarsberedskapsskäl har Statsföretag fått ell lån av svenska sta­ten för teckning av aktierna i Stigtex. Detla lån löper ulan ränta så länge förelaget ej lämnar någon utdelning.

De nämnda projekten utgör exempel på olika tekniska lösningar vid tillämpning av det tidigare omnämnda offertsyslemet.

Nya löneformer och aktiverad samverkan

Inom några av företagen i Statsföretags-gruppen genomfördes under året väsenlliga förändringar av löneformerna och formerna för sam­verkan mellan företagsledning och anställda.

Ell viktigt inslag i uppgörelsen efler strejken i LKAB var genom­förandet av månadslöner. Den fråga som företagsledningen kände stor tveksamhet inför var produktivitetens utveckling vid avskaffande av ackorden. Uppgörelsen innehöll därför överenskommelse om alt de an­ställda genom ett differentierat samverkanssyslem aktivt skulle medver­ka i utformning av produktionsplaner och uppföljning av produktions­resultat. Någon värdering av den nya löneformens inverkan på produk­tionen kan dock inte ske förrän en relativt lång tid förflutit.

En övergång till månadslön för mer än 1 000 kollektivanställda ge­nomfördes vid Norrbollens Järnverk. Inom bolaget har också utveck­lats nya former för samråd och samverkan.

Betydande insatser för aktivering av arbetet inom olika organ för samverkan genomfördes inom ytterligare etl anlal förelag, av vilka kan nämnas SMT, Uddcomb, Kalmar Verkstad, Karlskronavarvel, Tobaks­bolaget, Restaurangbolaget och Uddevallavarvet. I fråga om de fyra sistnämnda företagen medverkar Förelagsdemokratidelegationen genom försöksverksamhet.

Skr. 1971:120

14

Sammanfattningsvis pågår ell aktivt arbete all vidareutveckla samver­kansformerna inom koncernen. Under året har också representanter för de anställda valls in i ell anlal förelagsstyrelser.

Omsättningen översteg 3 500 milj. kr.

Koncernens fakturerade försäljning, efler eliminering av leveranser mellan olika koncernbolag uppgick till 3 592 milj. kr. Jämförelsevärden från 1969 föreligger av naturliga skäl icke. En överslagsmässig beräk­ning visar emellertid, all försäljningsvärdet för den del av koncernen som bedrev fuU verksamhet under hela 1969 steg med cirka 7 o/o under 1970.

Starkt splittrad resultatbild

Som framgår av detaljerade redogörelser för de enskilda koncernbo­lagen, koncentrerades 1970 koncernens överskoll lill de tre stora bola­gen, LKAB, Tobaksbolaget och Assi. För dessa tre redovisades elt sam­manlagt överskott före bokslutsdispositioner och skaller av över 400 milj. kr. För alla tre var utvecklingen 1970 positiv. I synnerhet gäller detta Assi som förbättrade sill överskott med cirka 50 o/g. Även Tobaks­bolaget redovisade bättre resultat. LKAB:s resultat blev något sämre än 1969 vUket dock helt kan förklaras av den långvariga arbetskonflikten.

Ökad självfinansiering

Mot bakgrund av koncernens samlade investeringsprogram som tar i anspråk alla tillgängliga resurser under de närmasie åren verkställdes hos flertalet av de bolag, som redovisade överskoll, maximala exlraav-skrivningar och/eller nedskrivningar av varulager i syfte alt stärka självfinansieringsgraden. Summan av dessa bokslutsdispositioner uppgick lill 95 milj. kr. Denna konsolidering kunde 1970 förslärkas genom ut­nyttjande av koncernbidrag, varom närmare redogörelse lämnas i mo­derbolagets förvaltningsberättelse.

Gruppens vinst före skall var 173 milj. kr. och skattekostnaden 177 mUj. kr. Denna anmärkningsvärt höga skallebelastning över 100 o/q av vinst före skalt har sin grund i myckel växlande resultat hos koncer­nens bolag. Nämnvärda överskott redovisas hos 11 bolag med totalt 309 mUj. kr. Dessa beskattades i vanlig ordning och skallekostnaderna var 167 milj. kr. Gruppens samlade vinst före skalt har emellertid reduce­rats av underskoll hos elt 10-tal bolag utan någon motsvarande skalte-minskning.

Skr. 1971:120

15

Ett startår med akuta problem

Del gångna verksamhetsåret har främst kännetecknats av uppbyggnad av Statsföretag och etablering av förelagsgruppen som en ekonomisk enhet. Samtidigt har det varit nödvändigt att lösa de mest akuta pro­blemen i vissa av förelagen. Ägaren staten önskade även all Stats­företag som särskilda uppdrag skulle medverka i vissa lokaliseringspro-jekl. Genom atl många av åtgärderna bedömdes som mycket brådskan­de, blev del inte möjligt att systematiskt analysera problemen inom förelagsgruppen och sedan prioritera insatserna med hänsyn tUl deras framlida betydelse för gruppen som helhet. Della har medfört alt till­gängliga ekonomiska resurser delvis har bundits i projekt som, med en snävare bedömning, kan anses vara av lägre angelägenhetsgrad. Likaså har de här nämnda förhållandena tagit de personella resurserna så i anspråk alt den administrativa och organisatoriska uppbyggnaden har fördröjts, vilket är beklagligt då därigenom de önskvärda instrumenten under alltför lång lid varit otillräckliga eller saknats.

Konsolidering och lönsamhetsprioritering

Uppbyggnaden av både Statsföretag AB och företagsgruppen som sådan måste ges hög prioritet. Regler och praxis för samarbele och in­formation måste skapas för all ge styrka och effektivitet. Del är med hänsyn lill de relativt begränsade ekonomiska tillgångarna inom Stats­företag nödvändigt all tillgängligt kapital reserveras för sådana inves­teringar, som skapar förbättrat ekonomiskt resultat både inom de en­skilda förelagen och förelagsgruppen som sådan. Della medför om­struktureringar och nedläggning av sådan produktion och verksamhet som på längre sikt inle bedöms vara lönsam.

Moderföretagets uppgift skall vara att inliliera sådan verksamhet ute i företagen, där det egentliga arbetet med dessa frågor måste bedrivas samt stödja anskaffandet av de resurser som krävs.

I propositionen om Statsföretag nämner departementschefen all före­taget bland annat skall medverka till lokalisering av företag och verk­samheter till områden med sysselsättningsproblem samt skapa anställ­ningstrygghet och trivsel i arbetet för de anställda. För all del skall vara möjligt alt uppfylla dessa önskemål är del nödvändigt all förelagen i Slalsförelagsgruppen arbetar effektivt och är ekonomiskt välkonsoli­derade. Under de närmasie åren kommer tillgängliga resurser att kon­centreras lill redan etablerade koncernbolag med möjligheter all ge god avkastning på nyinsatt kapital. Endast genom en sådan prioritering kan huvudmålet för gruppens verksamhet uppnås "alt under krav på lön­samhet uppnå största möjUga expansion".

Skr. 1971:120

16

Statsföretag ABförvaltningsberättelse

1970 var bolagets första verksamhetsår och under årel har en suc­cessiv uppbyggnad av bolagels relativt begränsade organisation ägt rum. Statsförelag hade emellerlid alt beakta, att organisationen anpassades lill all lösa de speciella frågor som ägaren begär all bolaget skaU full­följa. Relativt krävande utredningsuppgifter åvUade bolaget redan under första verksamhetsåret. Strävan till en begränsad organisation med få anställda medförde en hård prioritering och ett närmare samarbele med Svenska Industrietablerings AB och Svenska Utvecklings AB.

Vid Statsföretags tUlkomst förutsågs i riksdagsbeslutet alt Stats­företag torde vara alt hänföra lill den kategori av förvaltningsbolag som "ombesörjer vissa gemensamma uppgifter för koncernens räkning" och därför i beskattningshänseende kan jämställas med rörelsedrivande bolag. Ett sådant kan efler särskild dispens ges befrielse från skatt på utdelningar från dotterbolag. Sådan dispens har beviljats av Riksskatte­nämnden. Vidare öppnas möjligheter att använda koncernbidragsinsti-tulet.

Riksdagsbeslutet om Statsföretags bildande innebar vidare atl sta­ten avstod från utdelning under en treårsperiod. De utdelningar som Statsföretag under åren 19701972 erhåller från koncernbolagen dispo­neras för ökad konsolidering.

Aktieposterna i dotterbolagen övertogs lill de värden som aktierna var upptagna tUl i fonden för statens aktier.

I syfte att åstadkomma en värdering som bättre motsvarade såväl sub­stans- som avkaslningsvärdel hos respektive bolag verkställdes en om­värdering. Denna beaktade bland annat del resultat som en av Industri­departementet tillsalt värderingsman rekommenderade. Omvärderingen vidgades tUl alt omfatta även vissa av de aktier som under årel förvär­vades. Hänsyn togs slutligen också till under 1970 redovisade resultat för ett par av bolagen. Med hänsyn tUl att den nu berörda omvärdering­en väsentligen motiverades av existerande förhållanden då Statsföretag övertog aktierna, redovisas nettovärdet av omvärderingen, en nedskriv­ning med 92,6 mUj. kr., i koncernens räkenskaper såsom en avdragspost från de vinstmedel som fanns i koncernen den 1 januari 1970 och icke som en kostnad för år 1970.

Under året var i medeltal 19 personer anställda i bolagels tjänst. I löner och ersättningar utbetalades 1 547 tkr, varav lUl styrelse och verk­ställande direktör 272 tkr.

Bolaget erhöll under året 77,8 milj. kr. i utdelning från dotterbolagen avseende 1969 års verksamhet. Dessutom bokfördes som intäkt av dot­terbolagen föreslagen utdelning för 1970 med 74,9 milj. kr. Analogi bok-

Skr. 1971:120

17

fördes som avsättning 1971 års bidrag tUl Norrlandsfonden, 15,0 mUj. kr. Detta bidrag skall enUgl riksdagens beslut bestridas ur utdelningen från LKAB. Efler nedskrivning av dotlerbolagsaktier med 92,6 milj. kr. uppgår den redovisade nettovinsten tiU 3,5 mUj. kr.

De enligt koncernbalansräkningen disponibla vinstmedlen uppgick till 310,4 mUj. kr., varav 10,8 milj. kr. utgjorde 1970 års vinst. Härav åtgår för avsättningar tiU bundna reserver 9,0 milj. kr.

Styrelsen och verkstäUande direktören föreslår att moderbolagels vinstmedel balanseras i ny räkning.

Stockholm i aprU 1971

Sven-Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

Rune[REDACTED_EFTERNAMN]

styrelsens ordförande

Harry Hjalmarson

Sigurd Ljungcrantz

Arne[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik Grafström

Karl E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

verkstäUande direktör

2   Riksdagen 1971.1 saml. Nr 120

Skr. 1971:120

18

LKAB

Lägre produktion med högre priser

Produktionen minskade mellan 1969 och 1970 från 25,2 tiU 23,7 mil­joner ton bl. a. på grund av arbelsnedläggelse. 18,6 miljoner lon av den totala produktionen bestod av slyckemalm, 1,1 miljoner ton av slig och 4,0 miljoner ton av kulsinler. Kiruna svarade för 18,7 miljoner lon och Malmberget för 5,0 miljoner ton färdiga produkter. Totalt bröts 36,2 mUjoner lon berg.

Även leveranserna blev lägre 24,7 mot 28,5 miljoner lon, därav 23,9 (27,6) miljoner lon på export och 0,8 (0,9) tiU inhemska köpare. Orderingången lill de europeiska stålverken minskade under andra halvåret, vilket i sin tur påverkade kundernas avhämtning av malm.

Över Narvik, som i huvudsak skeppar malm från gruvorna i Kiruna, levererades 18,4 (21,1) miljoner lon och över Luleå 5,7 (6,8) mUjo­ner lon. MedeUaslen ökade i Narvik från 32 384 lUl 34 553 lon medan den sjönk i Luleå från 19 917 till 17 831 ton. Den dittills största fartygs­lasten från Narvik på 102 464 ton malm avgick under årel. I Luleå va­rade skeppningssäsongen från den 31 maj till den 14 december.

Frakter avgör malmpriser

Sedan 1958 har priserna på LKAB:s produkter sjunkit med i genom­snitt 40 o/o. Den genomsnittliga prisnivån har dock sjunkit något mindre tack vare en förskjutning av produktionen mol högre kvaliteter. Den sedan 1958 nedåtgående prislrenden vände under 1970. Malmpri­serna för 1970 steg med drygt 10 o/o och under 1971 med ytterligare cirka 10 o/o. En orsak tUl prishöjningen är höjda sjöfrakler, vilka för­dyrat de för den europeiska stålindustrin mer avlägsna transoceana järnmalmerna.

De traditionellt största kundländerna Västtyskland och Belgien/ Luxemburg har behållit sina positioner, medan Storbritannien har mins­kat sin andel av LKAB:s export. Sålunda levererades 9,6 (11,7) miljo­ner ton tUl Västtyskland, 7,1 (8,1) miljoner ton lill Belgien/Luxemburg samt 2,7 (4,0) miljoner ton lill Storbritannien. Motsvarande procent­siffror av lotalleveranserna är 39, 29 och 11 o/o. Den största inhems­ka kunden var som vanligt Norrbottens Järnverk med 0,6 (0,6) miljoner lon. Elt femårsavlal om ökade leveranser lill Polen träffades.

Skr. 1971:120

19

ökad förädling

Förelaget investerade under 1960-lalet omkring en halv miljard kro­nor i kvalitetshöjande ålgärder. Bl. a. byggdes nya anläggningar för till­verkning och hantering av kulsinler (pellels) i Kiruna, Svappavaara, Nar­vik och Luleå, vartill kom investeringar i liknande anläggningar i Malm­berget. Kulsinlerns totala andel av produktionen ökade under 1970 från 13,1 till 16,9 o/o främst genom alt kulsinterverkel i Svappavaara kom upp i full kapacitet.

Nya huvudnivåer

Investeringarna uppgick lill 155 (178) milj. kr. De största av dem om­fattade arbeten på den nya huvudnivån i Kiirunavaara (540 meter), omläggning lill spårlösa transporter samt arbeten med den nya huvud­nivån på 600 meter i Malmberget. I Malmberget pågick även utbyggnad av anrikningsverket saml ombyggnad av en kulsinlerugn.

En dator av typ ICL 1902 installerades i Kiruna för i huvudsak behandling av administrativa rutiner för hela företaget.

I Narvik pågick olika arbeten för att höja bandkapaciteten, t. ex. in­stallation av skophjulslastare. En dalaslyrd provsiktanläggning logs i bruk. I Luleå påbörjades installationen av en anläggning för kontinuer­lig siktanalysbeslämning av utlastat gods.

Ytterligare 296 malmvagnar med 80 tons lastförmåga för kulsinler har köpts varav LKAB anskaffat 110 och SJ 186.

Investeringar på mer än 1000 milj. kr.

Förelaget kommer under den närmaste femårsperioden atl genomföra investeringar på mellan 1 och 1,5 mUjarder kr. De kommer alt omfatta kvalitets- och kapacilelshöjande åtgärder i främst Malmberget och Nar­vik förutom mer normala utbyggnads- och reinvesteringar.

Försök med månadslöner

Arbetet vid gruvförvaltningarna, som på grund av strejk nedlades den 9 december 1969, återupptogs den 4 februari. Förhandlingar om nytt avlal påbörjades den 9 februari och uppgörelse träffades den 19 mars efter omröstning bland arbetarna. Arbelsnedläggelsen innebar ett bortfall av totalt 33,5 miljoner lon, därav under 1970 22,5 mUjoner ton.

På försök infördes månadslöner för alla fast ansläUda arbetare. Lägsta månadslönen blev 2 200 och den högsta 3 750 kr. Förutsättningen för

Skr. 1971:120

20

månadslöner var alt samverkan skulle kunna ske med personalen i po­sitiv anda för att uppnå fastställda effekter i produktionen. Antalet anställda ökade under året från 6 939 till 7 145.

För att öka förutsättningama för samverkan meUan ledning och an­stäUda utvecklades ett nytt samverkansystem. Förelagsnämnderna till­delades en övergripande roll vid uppföljningen av samverkansystemets utveckling inom såväl det representativa systemet som arbetsorganisa­tionen.

Resultatet förbättrat

Försäljnmgen uppgick tUl 1131 (1148) milj. kr. Rörelseöverskotlel före avskrivningar och bokslutsdispositioner blev 381 (370) milj. kr. Vinslen före skalt uppgick tUl 207 (187) mUj. kr. och nettovinsten lUl 94 (90) milj. kr. Uldelnmgen fastställdes lUl 75 (60) milj. kr.

Resultatet påverkades i positiv riktning av prishöjningarna för sålda produkter samt i negativ riktning av minskad leveransvolym och väsent­ligt höjda produktionskostnader. Kostnadsökningarna beror tUl stor del på lönestegringar och på prisstegringar på material och tjänster. En bi­dragande orsak var även en ogynnsam produktivitetsutveckling. Om och i vUken utsträckning denna sammanhänger med månadslönesyslemet kan avgöras först efter ytterligare erfarenheter.

Högre priser 1971

Leveranser och produktion beräknas komma alt öka under 1971 i jämförelse med 1970. Leveransvolymen kommer dock att understiga 1969 års leveransrekord. Tack vare höjda priser beräknas leveransvär­det öka och resiUtalet förbättras. Investeringarna beräknas ligga på en högre nivå än 1970.

Aktiebolaget Statsgruvor

Statsgruvors verksamhet har under 1970 varit inriktad på brytning av bly- och zmkmalm i Stollberg samt iordningstäUande av Yxsjöbergs volfram- och flusspatgmva. Vid anläggningsarbetenas start i Yxsjöberg beräknades driften komma igång redan hösten 1971. Arbetena under jord har blivit mer komplicerade och dyrare än beräknat och genom utökade schaktarbeten kommer gruvan inte att vara färdig förrän tmder våren 1972. Då ovanjordsanläggningarna är färdiga några månader tidi­gare körs anrikningsprocessen in och man utnyttjar då vissa rikare par­tier av sligavfallet från den tidigare driften.

Skr. 1971:120

21

Brytningen vid Intrånget avslutad

Investeringama var under 1970 7,8 mUj. kr. Av det utgjorde 6,9 mUj. kr. kostnader för förberedande arbeten och investeringar i Yxsjö­berg.

Den totala produktionen under 1970 av järnslig var 21 700 lon, bly-slig 6 900 ton och zinkslig 7 650 lon. Mmskningen av järnsligproduklio-nen är främst beroende på att brytningen vid Intrånget avslutades vid årsskiftet 1969/70. StoUberg har producerat något mer järnslig än pla­nerat medan bly- och zinksligproduklionen löpt planenligt.

Antalet anställda minskade under året från 133 tUl 119.

Svag prisutveckling

Prisema för bolagels produkter som bestäms av intemationella note­ringar har legat i stort oförändrade. Genomsnittsnoleringama på me-laUbörsen i London för bly- och zinkslig var under 1970 för bly £122 (£129) och för zink £122 (£124).

Leveransema överstiger produktionen

Slalsgruvor levererade under året sammanlagt 78 000 ton järnmalm varav 95 o/o på export.

Att leveransema överstiger produktionen beror på avvecklingen av ett äldre sliglager i[REDACTED_EFTERNAMN]. Den beräknade produktionen av järnmalm i StoUberg under 1971 har redan sålts. Detsamma gäller större delen av StoUbergs bly- och zinkslig. Resultatet före dispositioner och skatter minskade tUl 1,9 milj. kr., främst genom all resultatet belastats med en kostnad av 2,1 mUj. kr. för förberedande arbeten i Yxsjöberg. Dessutom är de finansiella intäkterna lägre än föregående år på grund av alt in­vesteringarna i Yxsjöberg självfinansierats. En långfristig skuld på 6 mUj. kr. har avvecklats under året. Statsgruvor lämnar utdelning tUl Statsföretag med 0,75 milj. kr. för de nio månader verksamhetsåret om­fattar.

Under 1971 beräknas priserna på bly- och zinkslig bli något lägre. Della medför en viss press på resultatutvecklingen.

Aktiebolaget Statens Skogsindustrier

Starkt förbättrat resultat

Omsättningen 1970 för Assi-koncemen med de tillverkande dotter­bolagen Förenade Well och Flexer Paper Säcks i England var 570 mUj. kr. (530 milj. kr. 1969). Moderbolagets omsättnmg ökade från 472,6

Skr. 1971:120

22

milj. kr. tiU 513,2 mUj. kr., en ökning med 8,5 o/o. Assi redovisar också sitt hittills bästa resultat före dispositioner och skaller, vUket uppgick lUl 45,2 milj. kr.

Produktionsrekord

Under året uppnådde Assi sin hittiUs största produktionsvolym för samtliga huvudprodukter, nämligen sågade trävaror, träfiberskivor, blekt sulfatmassa, kraftpapper och kraftiiner. Den sammanlagda produktionen steg med 3,5 o/o jämfört med 1969.

Högre priser 1970

Marknadsläget för bolagets produkter förbättrades successivt under

1969

och början av 1970. Under andra halvåret inträdde emellerlid en avmattning i efterfrågan speciellt på kraftliner. Leveranserna kom där­för att för år 1970 i dess helhet något understiga den totala tillverk­ningen. Prisutvecklingen var för flertalet produkter stigande under det första halvåret och medelpriserna på de totala leveranserna blev för

1970

11 o/o högre än föregående års.

Höjda virkeskostnader

Virkesråvaran är den helt dominerande kostnadsposten i resultaträk­ningen och inköpen uppgick 1970 liU 211 milj. kr. (191 milj. kr.). Mark­nadspriset för sågtimmer höjdes för säsongen 1969/70 med cirka 10 o/o i Norrbollen och 8 o/o i Mellansverige. Barrmassaved och lövmassaved höjdes i pris i Norrbotten med 13 o/o respektive 19 o/o.

Virkessäsongen 1970/71 fortsatte priserna atl sliga och då Assi sak­nar egna skogar får företaget bära en starkt ökad kostnad 1971. Kost­naden för barrmassaved ökade ytterligare cirka 19 o/o, timmer i Norr­botten 7 o/o och timmer i Mellansverige 4 o/o.

Förbrukningen av virkesråvaror under 1970 uppgick till 107 mUj. kubikfot, varav 67 o/o i Norrbotten och 33 o/o i Mellansverige. Anskaff­ningen stannade vid 100 milj. kubikfot varav 64 o/o (67 o/o) kom från Domänverkets skogsinnehav.

Hög investeringstakt

Investeringsverksamheten låg under 1970 på en hög nivå och utgif­terna uppgick tUl drygt 118 mUj. kr. exkl. aktieförvärv. De helt domi­nerande projekten var utbyggnaden av Lövholmens pappersbruk från nu­varande cirka 180 000 tiU 350 000 årslön samt upprustnmgs- och ratio­naliseringsinvesteringar vid Karlsborgs sulfatfabrik och pappersbrak.

Skr. 1971:120

23

Investeringarna 1971 beräknas uppgå tUl ca 180 milj. kr. Genom kon­cernbidrag från Statsföretag med 33 milj. kr. och mycket stora skatte­fria dispositioner för 1970 skapas etl tUlskott till finansieringen med 41 milj. kr.

Sedan bolaget under 1968 och 1969 bedrivit försökstillverkning av mera kundanpassade träprodukler beslutades i början av 1970 alt en särskUd fabriksenhet skulle inrättas vid Valåsens sågverk. Verksamheten där påbörjas imder 1971.

Assi har vidare utvecklat en melod för impregnering och färgning av trävaror och dessa produceras vid Laxå sågverk.

Aktieförvärv

Under året har Assi köpt 20 o/o av aktierna i del nya Hylle Braks AB, som har ett aktiekapital på 80 milj. kr. Hylle Brak kommer alt investera i ett tidningspappersbruk med en kapacitet av 165 000 lon. Överenskommelse har träffals mellan del nya bolaget och Domänver­ket om massavedsleveranser.

Assi gick vidare under årel in som delägare i Wellkarlon AG, elt wellpappförelag i Schweiz. Genom förvärvet får Assi ökade leverans­möjligheter av kraftiiner från pappersbruket i Piteå.

Personalökning

Antalet anställda uppgick lill i medeltal 3 743 personer, vUkel inne­bär en ökning med 61 personer i förhåUande till 1969. I löner utbetala­des 117 milj. kr. Delta är en ökning från 1969 med 13 milj. kr. eUer med 13 o/o.

Swedish Industrial Development Corporation

Statsföretag AB med dotterföretagen Svenska Utvecklings AB och Svenska Industrietablerings AB äger totalt 52 o/o av aktierna i SID. Övriga ägare är Förenade Fabriksverken, Kooperativa Förbundet saml Innovations AB Projeclion KB.

Främjar idéutbyte

Syftet med bolagets verksamhet är all främja utbyte av produkter, metoder och system mellan ägarna och olika parter i Nordamerika.

Konsult- och utredningsverksamhet

De 88 uppdrag SID erhöU imder 1970 varierade från att söka nya lösningar på tekniska problem lill omfattande marknadsanalyser och

Skr. 1971:120

24

prognoser. Mer än 10 o/o av 206 förslag som SID överiämnat till mo­derföretagen har blivit föremål för vidare studier.

Ägamppdrag dominerar

SID:s verksamhet finansieras för närvarande genom alt ägama ger bolaget betalda uppdrag, bolaget säljer överkapacUet tiU andra än ägar­företagen och slutiigen genom all SID i egen räkning köper och säljer licenser och/eller optionsrätter.

SID:s kostnader var 1970 0,9 mUj. kr. och intäkterna härrörde tiU 78 o/o från ägarappdrag. SID:s förlust på rörelsen med 0,4 milj. kr. har balanserats i ny räkning.

Svenska Skifferolje AB

Under 1970 har avvecklingen av bolagets och dess dotterbolags verk­samhet i allt väsentiigt fullföljts och kan beräknas vara avslutad imder 1971.

Nettokostnadema för aweckUngsarbetet uppgick under år 1970 tUl 0,6 milj. kr.

Avvecklingskostnaderna har finansierats genom fastighetsförsäljning och med inkomster från några av aktieiimehaven i främmande bolag.

AB Svensk Torvförädling

Fördyrad produktion

Det myckna regnet i södra Sverige sommaren 1970 påverkade ogynn­samt torkningen av torv. TiUverknmgen av på olika sätt behandlad och förpackad frästorv (KronmuU) ökade dock under året medan leveran­serna av vanUg torv (Trädgårdstorv) hämmades av den bristande till­gången på råvara.

Skärpt priskonkurrens

Konkurrensen på torvmarknaden både i Sverige och utiandet har varit hård. Framför allt gäller detta södra Sverige där försäljningen skett till s. k. introduktionspriser av en storproducent. Samtidigt har tUlgången på torv på kontinenten varit mycket god och exportprisema därigenom pressade. Torvbolaget exporterar cirka 30 o/o av den för­sålda kvantiteten.

Skr. 1971:120

25

Intensifierad produktutveckling

Torvbolaget fördubblade under 1970 det egna växthuset i Sösdala. Bolaget har där arbetat fram elt flertal torv- och gödselblandningar för olika kulturer, som tomat, gurka, nejlikor, julstjärnor, tulpaner m. fl.

Torvbolaget bedriver också tUlsammans med fristående forskare för­sök på så vitt skilda områden som luktborttagning på svingödsel och bekämpning av skadesvampar på barrväxter.

Sämre resultat

Omsättningen har under 1970 stigit från 5,6 milj. kr. till 5,7 milj. kr. Antalet anställda har ökat med 4 personer från 60 tUl 64.

De svåra produktionsförhållandena både under vintern med mycket snö och imder sommaren med stor nederbörd har tUlsammans med ökade lönekostnader, som inle kunnat kompenseras genom höjda priser, medfört ett sänkt resultat efter avskrivningar tUl 18 tkr från 349 tkr.

Norrbottens Järnverk

Ett nytt investeringsprogram och en delvis ny organisation av främst marknadsföringen med en division för Bygg- och Verkstadsmanufaklur var de dominerande nyheterna vid Norrbottens Jämverk 1970. Målsätt­ningen är att företaget efter genomfört investeringsprogram skall visa en för branschen normal lönsamhet.

Råjämsproduktionen tredubblas

Det under 1970 beslutade investeringsprogrammet medför investe­ringar på cirka 430 mUj. kr. fram tUl 1974. Råjärnsproduktionen kom­mer alt bli tre gånger större, samtidigt som manufaktureringen ökar. Personalstyrkan beräknas öka med ca 400 personer till ungefär 3 900.

Ny division

Den 1 november 1970 inrättades en speciell division för Bygg- och Verkstadsmanufaktur. Inom divisionen har sammanförts resurser för produktutveckling, produktion, ekonomi och marknadsföring av manu­fakturerat material för bygg- och verkstadssektorn.

Skr. 1971:120

26

Mer än hälften fartygsprofiler

Av företagels produktion och försäljning som 1970 var 430 000 ton är mer än 50 o/o fartygsprofiler. Norrbottens Järnverks marknadsandel i Västeuropa är drygt 25 o/o. Orderingången på fartygsprofiler är god och orderstocken är ca en mUjon ton. Plåtprodukler svarar för 25 o/o av försäljningen, armeringsstål för 10 och balk och slångstål för verk­stads- och byggnadsindustrin för ytterligare 10 o/o.

Omsättningen upp 15 procent...

Faktureringen under bokslutsåret 1970, som genom atl bolagets rä­kenskapsår ändrats till kalenderår omfattar 18 månader, uppgick till 490,9 mUj. kr. Under föregående 12 månader långa räkenskapsår (1968/ 69) var faktureringen 284,4 milj. kr. För jämförbara tidsperioder mot­svarar delta en ökning med ca 15 o/o.

Resultatet efter avskrivningar och räntor visar en förlust med 42 mUj. kr. på 18 månader. På de farlygsprofUer, som under perioden levererats till 67-68 års priser gjorde bolaget stora förluster. Under verksamhets­årets senare del har resultatet försämrats av väsentiigt ökade råvaru-och personalkostnader.

men fortsatta förluster

För 1971 och 1972 väntas ytterligare stora förlusler på grund av höjda råvarupriser och ökade lönekostnader, som endast delvis kan upp­vägas av insalta ralionaliseringsålgärder. På grund av effekter av in­vesteringsprogrammet och gynnsammare kontrakt för fartygsprofUer kan man därefter föratse en snar förbättring av verksamheten.

Under bokslutsåret har bolaget genom riksdagsbeslut erhållit elt kapUaltillskoll på 100 milj. kr. för alt täcka tidigare års förlusler. Kapi­taltillskoltet har disponerats för extraavskrivningar.

Luft- och bullerproblem

Under verksamhetsåret har ett intensivt arbete lagts ned på all för­bättra arbetsmiljön. Som exempel kan svaveldioxidproblemet nämnas. Delta, som har varit etl stort irritationsmoment för den personal som arbetar vid värmeugnarna, har reducerats betydligt genom alt ugnarna nu eldas med olja med låg svavelhalt.

Skr. 1971:120

27

Månadslön införd

Antalet anstäUda har ökat från 3 184 liU 3 466 varav 2 704 kollekliv-anställda samt 762 tjänstemän och arbetsledare från juli 1969 till ut­gången av 1970.

Under årel har månadsbelalning införts för ca 1 000 kollektivansläU-da, hittills med i stort sett positiva verkningar.

Nämnd får egen budget

Arbetet med alt öka företagsdemokratin vid järnverket går vidare. Förelagsnämnden fick 1970 egen budget och vidgad beslutsrätt.

Företagsnämnden har 38 samarbelskommitléer, en för varje avdel­ning. Av dessa har 16 utvecklats vidare genom produktionsråd, där man diskuterar planering, produktion och ekonomi.

UddevaUavarvet AB

God konjunktur

En stark förbättring av sjöfarlskonjunkturen inträdde i juni månad 1970. Frakterna steg mycket snabbt och nådde för såväl tank- som biUk-fartyg sin högsta nivå sedan Suez-krisen 1956. Denna utveckling ledde också tiU mycket hög aktivitet för konlrahering av fartygsbyggnader. Varven kunde härigenom avsevärt förbättra sina pris- och kreditvUlkor tiU en nivå, som säkrar elt vinstgivande resultat vid leveransen av de fartyg på vUka kontrakt tecknades under sommaren och hösten. Den ökade aktiviteten på tankmarknaden hade sin orsak i olika omstän­digheter, bl. a. den osäkra situationen i Mellersta Östern. En starkt bi­dragande orsak var även den överraskande stegringen av oljebehovel. Oljebolagen försökte täcka sina transportbehov genom periodbefrakt-ning av stora tankfartyg med leverans ända in i 1974.

Leveranstid avgörande

I denna nya marknadssituation hade Uddevallavarvel en relativt liten orderslock, varför varvet kunde offerera gynnsamma leveranslider för mycket stora fartyg.

Elt snabbt beslut om ombyggnad av bädd III medgav ökning av far-tygsslorlekarna på denna bädd från ca 72 000 tdw tUl ca 125 000 Idw. Genom ombyggnaden har nio nya kontrakt på fartyg om 115 000 tdw eller däröver kunnat tas lill goda priser för leverans under åren 1973,

Skr. 1971:120

28

1974 och delvis in på 1975. Genom bl. a. glidskaleklausul i flertalet kontrakt har varvet täckt in sig för framlida kostnadsökningar.

Förbättrat rörelseresultat...

Det exceptioneUt höga ränteläget såväl i Sverige som i utiandet har inneburit en stor påfrestning vid refinansieringen av rederikrediterna. Framtida ränteförluster för fartyg levererade fram till 1970 års utgång beräknas uppgå till 24 milj. kr. De fartyg som varvet levererat 1970 och har att leverera 1971 och delvis under 1972 har tagils i det för några år sedan rådande konjunkturläget och till de priser och andra vUlkor, som då kunde uppnås på marknaden. Trots delta har rörelseresultatet förbättrats avsevärt jämfört med prognosen för året, och förlusten kun­nat begränsas tiU skillnaden mellan betalda och erhållna räntor.

... men underskott

Av årets underskott på 21,1 mUj. kr. har 5,1 milj. kr. täckts genom kvarvarande kapitaltUlskoll. Resterande belopp, 16 mUj. kr., balanseras som förlusl. Den inneliggande orderslocken väntas successivt ge bättre lönsamhet. För alt stärka förelagels ställning har styrelsen för varvet begärt alt medel ställs till disposition för täckande av förlust åren 19701972 samt för en ökning av akliekapilalel.

Beställningarna mer än fördubblade

Faktureringen 1970 (1969) var 256 milj. kr. (243 milj. kr.) varav på export 230 milj. kr. (228 milj. kr.).

UddevaUavarvet erhöU under året nio fartygsbeställningar om sam­manlagt ca 1 403 000 tdw (nio fartyg om ca 582 000 tdw) och order­slocken vid årets utgång omfattade därefter 21 fartyg om totalt ca 2 444 000 tdw (17 fartyg om totalt ca 1 430 000 tdw). Samtiiga bestäU­ningar utom två är export. Orderslocken tryggar sysselsättningen vid varvet fram tUl 1975.

Nybyggnadskapacitet utökad

Arets investeringar uppgick till 3,1 mUj. kr. Främst har maskinpark och övrig utrastning kompletterats i såväl Uddevalla som LysekU. Såsom nämnts har imder året beslutats om investeringar i avsikt att öka före­tagels nybyggnadskapacitet för fartyg mellan 100 000 och 230 000 tdw. Della investeringsprogram, på ca 30 milj. kr., beräknas vara helt ge­nomfört under första halvåret 1972.

Antalet ansläUda minskade från 2 866 tUl 2 841.

Skr. 1971:120

29

Karlskronavarvet AB

Karlskronavarvet upprätthåller alltjämt sina sekelgamla traditioner som leverantör av örlogsfartyg till marinen samt som underhåUsvarv för marinens fartyg. Dessutom omfattar verksamheten en betydande lego­tillverkning inom varvs- och tung mekanisk verkstadsindustri.

Serieproduktion av torpedbåtar

Varvels hittUls största fartyg, minfarlygel Älvsborg, levererades i bör­jan av 1971. Under 1970 tecknade varvet kontrakt med Försvarets mate­rielverk om leverans av tolv torpedbålar av modifierad Spica-typ. Det blu: den största serie örlogsfartyg varvet byggt sedan slutet av 1700-lalel. Det gäUer en vidareutveckling av den första serien torpedbålar typ Spica, som varvet tidigare byggt. Beställningen omfattar såväl konstruktionsuppdrag som tUlverkning och den totala kontraktssumman är ungefär 140 mUj. kr. Leverans sker successivt under åren 1972 1976.

Katamaranfärja

En för vårt land helt ny fartygstyp, kalamaran, har konslraerals vid varvet. Det första exemplaret en passagerarfärja för ca 300 per­soner kommer atl levereras våren 1971 för trafik mellan fastlandet och Öland.

Huvudavtal med Försvarets materielverk

UnderhåUet av marinens fartyg regleras genom ell speciellt huvud­avtal som tecknats under året med Försvarels materielverk och gäller sex år.

Sektioner till supertankers

En följd av samarbetsavlalet med Kockums Mekaniska Verkstads AB är att legotUlverkningen av roder och fartygssektioner lill superlankers ökat avsevärt. Sektionerna tUlverkas i delar med upp till 100 lons vikt och skeppas tUl beställaren i Malmö. Roder och farlygsseklioner har bestäUts av Eriksbergs Mekaniska Verkstad respektive Gölaverken.

Skr. 1971:120

30

Utbyggnad av varvsanläggningen

Den stora beläggningen på plåt- och svelsverksladen har medfört alt de befintliga verksladsresurserna är otUlräckliga för en rationell drift, varför beslut fattats om uppförande av en ny skrov- och monlagehall för en beräknad kostnad av ca 14 mUj. kr. Hallen, som kommer atl tas i bruk hösten 1971, inrymmer bl. a. en ny stapelbädd och får en längd av 128 m och en bredd av 38 m med 25 m fri lyflhöjd. Under årel har en ny plaslverkslad om ca 3 000 m lagils i bruk.

Viggen en besvikelse

Försäljningen av segelbålen Viggen har blivit en besvikelse och rälten lUl marknadsföring överläts i början av 1971 till Albin Marin AB i Kristinehamn. Varvet kommer även i fortsättningen all tillverka skrov och plastdetaljer till båten. Omsättningen var 1970 1,2 milj. kr.

Personalökning

Personalstyrkan har i medeltal uppgått till 1 610 personer, vUkel är en ökning från 1969 med 27. Förelagsdemokratidelegationen har under hösten 1970 genomfört en förstudie, vars resultat kommer alt diskuteras i förelagsnämnden under våren 1971.

Minskad omsättning, sämre resultat

Omsättningen har under 1970 minskal från 86,5 milj. kr. lill 52,8 milj. kr. eller med 38 o/o. Samtidigt har resultatet påverkats negativt av ökade lönekostnader som inle kunnat kompenseras av prishöjningar och av tidigare ingångna kontrakt lill fasta priser. Della häri inneburit en minskning av resultatet före dispositioner och skaller från 4 mUj. kr. lill en förlust på 1,0 milj. kr. Karlskronavarvels bokslutsår omfattar 18 månader för vUken period företaget redovisar en vinst före dispositioner och skatt med 8 milj. kr. Utdelning kommer alt lämnas med 1,0 mUj. kr.

Vissa problem med all upprätthålla beläggningen i verkstaden beräk­nas uppstå under 1971. Della kan sänka omsättningen och negativt på­verka resultatet.

Skr. 1971:120

31

Uddcomb Sweden AB

Uddcomb ett nytt bolag

Uddcomb bUdades i juli 1969 och är hälflenägl av Statsföretag AB, medan Uddeholms AB och det amerikanska förelaget Combustion Engi­neering Inc. äger vardera en fjärdedel av aktiekapitalet. Det första rä­kenskapsåret omfattar liden 1.7.196931.12.1970.

Vid budandel överlog Uddcomb Uddeholms tUlverkning av tyngre tryckkärl för kärnkraft och kemisk industri. Verksamheten överflyttas under 197172 successivt från Degerfors tUl Karlskrona.

Den nya anläggningen i Karlskrona

Uddcombs nya anläggning i Karlskrona får resurser som i sill slag är unika. Största verksladshallen utrustas med en travers, som kan lyfta 800 lon och medger lastning direkt ombord på oceangående fartyg. Vidare kommer där atl installeras bland annat en kombinerad maskin för karusellsvarvning och arborrning, som lorde få högre prestanda än någon tidigare maskin av delta slag. Totala investeringen i anläggningar i Karlskrona uppgår lUl ca 75 mUj. kr. Kostnads- och tidsmässigt håller sig anläggningsverksamheten inom de uppställda ramarna.

Nytt produktionsprogram

Det traditionella produktionsprogrammet hos Uddcomb i Degerfors överges successivt för övergång väsentligen tUl produktion av reaktor-tryckkärl och andra komponenter för kärnkraftverk. Av det tidigare programmet behålles bland annat extremt kvalificerade reaktionskärl för kemisk industri.

Orderstocken fördubblad

Orderslocken ökade under tiden 1 augusti31 december 1969 från 35 mUj. kr. lill 60 milj. kr. och under 1970 med ytterligare 7 milj. kr. till 67 milj. kr. Kärnkraflkomponenler utgjorde nära hälften av order­slocken vid slutet av 1970. Mer än en tredjedel av orderslocken vid samma tidpunkt avsåg exporlorder.

Kommunikation företagsledninganställda

Uddcomb har prövat oUka vägar som komplement lill förelags-nämndsverksamheten för förbättrad kommunikation inom företaget. Re-

Skr. 1971:120

32

presentanter för personalorganisationerna deltar sålunda i de samman­träden, sora företagels ledningsgrapp regelbundet håller. Det vidgade samråd, som härigenom erhållits, har rönt uppskattning av alla parter.

Betydande start- och flyttningskostnader

Omsättningen 1970 var 25 milj. kr. och för hela första räkenskapsåret 32,6 milj. kr. Resultatet före dispositioner och skatt innebär en förlust på 12 mUj. kr. Antalet anställda ökade under 1970 från 385 tiU 400. De första årens resultat påverkas starkt av kostnaden för inre uppbyggnad av företaget, inre ersättningsrekrytering, införandet av nytt produktpro­gram, flyttningen och igångkörning av de nya anläggningarna. Enbart flytttungskostnadema för personal och maskiner beräknas till 6 mUj. kr. Förelaget kommer även under de närmaste åren att visa betydande un­derskott.

Devac AB

Devac AB är ett utvecklingsföretag med tyngdpunkten lagd på ut­veckling av högvacuumsyslem för utsugning av stoft och damm från bland annat slipmaskiner och mejslar, som används inom industrin. I anläggningarna ingår komponenter såsom stoflavskiljare. av fUterlyp, fläktar och huvar. Systemet kallas för Devaclonsystemet.

Förbättrad arbetsmiljö

Devaclonsystemet ger mycket låga dammvärden, varför arbetsmiljön väsentligt kan förbättras inom särskilt utsatta industrigrenar, som sten-, entreprenad- och gjuteriinduslrin.

Devacs verksamhet under 1970 var främst inriktad på fortsatt utveck­ling av produklprogrammet.

Försäljningen under 1970 uppgick tUl 1,0 mUj. kr. och omfattade huvudsakligen mobila devacloner. Överskottet av denna försäljning täck-le icke årets utvecklingskostnader men från Styrelsen för teknisk ut­veckling erhölls elt bidrag på 1,0 mUj. kr., vUket medförde alt under­skottet helt täcktes. Antalet anställda var åtta.

Förhandlingar om exploateringen

Devaclonsystemet har många användningsområden. För att effektivt tillvarata systemets möjligheter och snabbt få det i bruk pågår förhand­lingar som bör ge ökade såväl tekniska som kommersiella möjligheter.

Aktierna i Devac förvärvades i oktober 1970 av Statsföretag från Sty­relsen för teknisk utveckling och konstraklören av Devaclonsystemet.

Skr. 1971:120

33

SMT Machine Company AB

SMT Machine Company AB har under första halvåret slutfört över­flyttningen av tillverkningen från Köping lUl Västerås. 1971 kommer alt bli bolagels första normala verksamhetsår.

Stigande orderingång

Försäljningen har forlsall all stiga, och orderingången för SMT-grup-pen blev 67,4 milj. kr., en ökning med 19,6 milj. kr. mot året innan. Den största ökningen hänför sig till exportmarknaderna. Förelagels för­säljning av huvudprodukten, numeriska svarvar, har ökat från 98 st 1969 lUl 190 st 1970. Delta betyder alt SMT antalsmässigt är Europas största producent av numeriskt styrda svarvar. Egna säljbolag finns i England, Tyskland och USA.

Exportavtal med Polen

För alt ytterligare öka exportandelen och för alt öka tillverknings-kapacilelen slöts under hösten ett avlal med Polen om samarbele. SMT skall lill Polen leverera automatiska maskiner, främst numeriska svarvar. Från Polen skall SMT köpa främst mekaniska komponenter lill vissa maskiner samt en ny polsk slandardsvarv för vissa maskiner. Genom avtalet kan också nyinvesteringar i byggnader och maskiner reduceras. SMT har under årel nästan helt lagt ned sin tillverkning av standard-maskiner, vilken på grund av för små serier ej varit lönsam.

Nya produktionsenheter

Under 1970 har SMT förvärvat resterande 90 o/o av aktierna i S. Holms Maskinfabrik, Ronneby, saml startat en verktygsverkstad i Eskils­tuna, en filial lill Thörns Mekaniska Verkstad i Stockholm.

SMT har anläggningar i Västerås, Karlskoga, Ronneby, Stockholm, EskUsluna och Valdemarsvik. Antalet anställda i Sverige den 31.12 1970 var 523 timavlönade och 269 månadsavlönade. Vid försäljningsbolagen utomlands fanns dessutom 24 anställda.

Betydande omställningskostnader

Resultatet för 1970 belastades med stora kostnader för såväl överflytt­ningen från Köping som inkörningen i de från Centrala Flygverksläder-na övertagna Västerås-lokalerna. Denna omställning sammanföll med en

3    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 120

Skr. 1971:120

34

genomgripande renodling av produktstrukturen, vilket i förening med kostnader för inkörningen av nya produkter likaledes ogynnsamt påver­kade 1970 års resultat. Sammanlagda beloppet för flyttnings-, omstmk-turerings- och inkörningskostnader uppgick till ca 5 milj. kr. Efler dessa kostnader och efler planenliga avskrivningar redovisades en förlust på 7,8 milj. kr.

Sedan numera hela omställningsprocessen genomförts kan 1971 års resultat föratses innebära en väsentlig förbättring.

Ytterligare specialisering

Bolagels 5-årsplan innebär en ytterligare koncentration lill numeriskt styrda maskiner och en ökad satsning på export. Investeringar i anlägg­ningar begränsas lill ett minimum och förelaget bygger istället systema­tiskt upp ett underleverantörssystem bl. a. för att minska kapitalbehovet.

Nedgång i Norden 1971

I prognosen för 1971 har man räknat med en något lägre försäljning i Norden än under 1970, som låg över vad man kan kalla normalår. De nya marknader som SMT börjat bearbeta samt ytterligare inarbetning på gamla exportmarknader gör dock att man siktar på all öka försälj­ningen ytterligare drygt 25 o/o till ca 85 milj. kr. Bland annat med tanke på all produktionsapparaten nu börjar fungera mera normalt förbättras leveransmöjlighelerna.

Utomordentliga personalinsatser

Del betungande omflyttnings- och omslruklureringsarbetel har kunnat genomföras smidigt tack vare ulomordentiiga insatser från personalens sida. Nya former för förbättrad information och samverkan har delvis genomförts och etl utvecklingsarbete pågår.

Kalmar Verkstads AB

Kalmar Verkstads AB kom under 1970 in i en lönsamhelskris. En rad för bolaget väsenlliga aktiviteter misslyckades eller fördröjdes av olika skäl.

Tjorven ett misslyckande

Bolagets stora satsning på en lätt distribulionsbil, Tjorven, motsva­rade inte förväntningarna. Försäljningen blev, delvis på grand av den

Skr. 1971:120

35

krympande bilmarknaden, alltför låg för att en lönsam produktion skulle vara möjligt. Bolaget är generalagent för bUfabriken DAF. Leveranserna av DAF-bilar minskade till 1 272 enheter jämfört med 1 524 enheter föregående år. För att trygga försäljningen av DAF-bUar och den egna bilproduktionen byggdes en marknads- och serviceorganisation upp, bland annat i form av egna dotterbolag. Satsningen på dessa dotterfö­retag och på marknadsföringen av bilar har medfört betydande kostna­der. Kalmar Terminal, elt dragfordon konstruerat i samarbele med Sve­last, har inte som planerat kunnat sällas i produktion under 1970.

Godsvagnar sänker lönsamhet

Tillverkningen av förortståg för AB Storstockholms Lokaltrafik, som pågått sedan 1968, avslutades hösten 1970. I stället startade produktion av godsvagnar för export. Skillnaden i lönsamhet mellan dessa produk­ter är betydande och påverkade resultatet i negativ riktning mol slutet av årel.

Legotillverkning gav förlust

Bolagets legotillverkning under 1970 innefattade bland annat elt stort antal transporlkärror till svenska armén och produktion av grävmaskiner för AB Bofors. TUlverkningen av grävmaskiner i Oskarshamn avbröts mot slutet av årel på grund av konslruktionsändringar. Detta medförde alt legotillverkningen totalt sett blev olönsam.

Dotterbolag sålt

Dotterbolaget Sandslätts Inrednings AB hade 1970 en omsättning på

4.1

mUj. kr. och redovisar en förlust på 2,3 milj. kr. Bolaget har nu­mera övertagils av Svenska Industrietablerings AB. Dotterföretaget Aulo-Lifl Garage AB sålde parkeringsanläggningar för 1,5 milj. kr. Med legoarbeten för moderbolaget var omsättningen 1970 sammanlagt

6.1

milj. kr. Driftsförluslen stannade vid 0,1 milj. kr.

Bolagets inriktning omprövas

Orderingången och lönsamheten på bolagels huvudprodukter, som är järnvägsmateriel, är sedan länge ojämn. Orderslocken har dock utökats med lok och godsvagnar men produktionen väntas ge svag lönsamhet. Företagsledningen har därför strävat efler alt diversifiera verksamheten. Legotillverkning och utveckling av landsvägsfordon och parkeringsut- rustning har varit ålgärder i detta syfte. Strävandena att trygga en jämn och lönsam sysselsättning har misslyckats. Betydande investeringar

Skr. 1971:120

36

i anläggningar, verktyg och utvecklingsarbete måste därför avskrivas. Sådana avskrivningar uppgår för Tjorven och Kalmar Terminal till 10,6 milj. kr., för järnvägsmateriel och legotillverkning tUl 0,6 mUj. kr. och för patent på en parkeringshiss tUl 0,8 mUj. kr. Vidare har en reserv avsatts för Sandslätts Inrednings AB:s åtaganden med 0,9 milj. kr. Des­sa särskUda avskrivningar och avsättningar uppgår totalt till 12,9 milj. kr.

En omprövning av bolagels inriktning pågår. Med andra tiUverkare av järnvägsmateriel diskuteras samordning och specialisering inom branschen. Administrationen av DAF-agenluren har nedbringats bland annat genom att två av dotterföretagen, som var återförsäljare av bUar, nu är under avveckling. Beroende på hur snabbi förelagels omstrukture­ring kan genomföras beräknas förlusterna för 1971 uppgå till mellan 812 milj. kr.

Nettoförlusten totalt 23 milj. kr.

Koncernens omsättning uppgick 1970 liU 81,0 milj. kr. jämfört med 59,9 milj. kr. föregående år. Driflsförlusterna inom koncernen saml de särskUda avskrivningarna och avsättningarna uppgick sammanlagt till 28,4 milj. kr. Efler upplösning av hela varulagerreserven med 5,4 milj. kr. redovisas en netloförlust om 23 mUj. kr. Antalet anställda uppgick i medeltal under året till 1 077 personer. I avvaktan på lösning av bola­gels framlida inriktning har Kalmar Verkstad tvingats alt varsla om betydande personalminskningar.

AB Kabi

Inom Kabigruppen med AB Kabi som moderbolag har verksamhets­året ändrats till kalenderår. Det gångna verksamhetsåret omfattade ti­den 1 oktober 196931 december 1970.

Samtliga försäljnings- och resultalsiffror som anges nedan är 12/15 av värdena för hela bokåret.

Starkt ökad försäljning

Kabigruppens försäljning har ökat ca 17 o/o till 118 milj. kr. men ut­vecklingen har varit mycket varierande för olika produktgrupper och geografiska områden.

Läkemedel är Kabigrappens största varugrapp och den inhemska marknaden den betydelsefullaste. Den svenska läkemedelsmarknaden har under en följd av år ökat med cirka 14 o/o per år. Under 1970 blev ökningen emellertid endast ca 5 o/o. Kabigruppens inhemska lake-

Skr. 1971:120

37

medelsförsäljning ökade trots della med 11 o/o (16 o/ol968/69), vilket ger en något ökad marknadsandel. Kabis export av läkemedel ökade med 34 o/o till 37 mUj. kr.

Kliniska reagens slår läkemedlen nära och används som hjälpmedel i läkarnas diagnostiska arbete. Produktgruppen är omsältningsmässigl liten men ökningen inom Sverige blev 51 o/o och i utlandet 38 o/o till totalt 2,7 milj. kr.

Kabigruppens tredje produktgrupp är kemisk-tekniska produkter som tillverkas och marknadsförs av dotterbolaget Grummebolagen. För den kemisk-tekniska branschen blev försäljningsulveckUngen 1970 myckel ogynnsam. Grammebolagen ökade försäljningen med endast 5 o/o (20 o/o 1968/69) tUl drygt 18 milj kr. Exportandelen är låg.

Penicillin största exportprodukten

Exporten av penicillin ökade så kraftigt all penicillin blev Kabigrup­pens största exportprodukt under 1970.

Kabikinas är ell medel för upplösning av blodproppar. Del är en bio­kemiskt avancerad produkt som under en följd av år varit föremål för omfattande kliniska försök på flera håll i världen. Kabikinas står nu ef­ter ökning med 35 o/o 1970 inför ell marknadsmässigt genombrott.

Kostnaden för forskning upp med 30 procent

Läkemedelsindustrin brukar betecknas som forskningsinlensiv och Ka­bi bedriver en i förhållande till försäljningens storlek myckel omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet. Driftskostnaderna för Kabigrap­pens forskningsavdelning ökade sålunda med ca 30 o/o. Inkluderas lo­kalkostnader och andra kapitalkostnader blir ökningen 22 o/o till totalt 13,5 mUj. kr.

Anställningsförhållandena samordnade

Löneförhandlingarna 1969 ledde till månadslön även för de LO-an-slulna anställda inom AB Kabi. Samtidigt gjordes för alla grupper av anställda de allmänna anställningsvillkoren i sak lika utom vad avser arbetstidens längd och pensioner. Erfarenheterna av delta system är ge­nomgående positiva. Antalet sysselsatta på lillverkningssidan har ökat med ca 6 o/o medan produktionen ökat med ca 20 o/o. Bolaget fortsät­ter atl verka för enhetliga allmänna anställningsvillkor för samtliga an­ställda. Antalet anställda ökade under året från 932 lill 1 016.

Skr. 1971:120

38

Oförändrat resultat

Trots det ovan redovisade kärva marknadsläget, den stora utbyggna­den av forskningsverksamheten och den allmänna koslnadsstegringen är rörelseresultatet före bokslutsdispositioner och skatter praktiskt tagel delsamma som föregående år. Resultatet för läkemedelsrörelsen uppvisar en ökning med 0,8 mUj. kr. och den kemisk-tekniska rörelsen en minsk­ning med 0,95 milj. kr. För 15-månadersperioden blev resultatet 11,4 milj. kr. sedan avskrivningar gjorts med högsla laxeringsmässigl med­givna belopp. Utdelningen blir oförändrad 1,9 mUj. kr.

Långsammare expansion

Den hårda inlernalionella konkurrensen på läkemedelsområdet och den låga tUlväxttakten i den svenska läkemedelskonsumtionen väntas beslå även under år 1971.

Eftersom del knappt är troligt att Kabigruppens export kan expandera i lika snabb takt som under 1970, beräknas omsättningen för gruppen under 1971 att öka med endast 12 o/o. En sådan ökning beräknas ej helt kunna kompensera de allmänna kostnadsstegringama, varför resul­tatet för 1971 förutses bli något lägre än för del gångna årel.

Ceaverken AB

Ny produkt

Under 1970 har Ceaverken, som är Skandinaviens enda producent av rönlgenfilm, som första förelag i världen lanserat en direktrönlgen-film med 90 sekunders framkallningslid. Denna filmlyp används fram­för allt vid skeleltundersökningar.

Ceaverken har också tagit upp produktion av identitetskort för AB ID-korls räkning. Produktionen startade i april, och en väsentlig ök­ning väntas under 1971.

Kraftig expansion

Som en följd av produklionsralionaliseringar och efter övergång lill 3-skifl i början av året har Ceaverken uppnått en nära sexlioprocenlig produktionsökning.

Försäljningen ökade under året med 6,5 milj. kr. till 22 milj. kr. eller med 44 o/o. Exporten har samtidigt ökat med nära 90 o/o tUl 13 mUj. kr. och utgör 58 o/o av omsättningen. Del är framför allt försäljningen av

Skr. 1971:120

39

medicinsk röntgenfilm lill USA, Västtyskland och Frankrike som ex­panderat kraftigt. Ceaverken har också ökat leveranser av medicinsk röntgenfilm på den inhemska marknaden trots atl den totala konsum­tionen beräknas ha sjunkit under 1970. Antalet anställda ökade under 1970 från 129 till 172.

Förbättrat  resultat

Försäljningsvärdet per anställd ökade från 118 tkr till 127 Ikr. Den stora volym- och försäljningsökningen under 1970 har trots de svårig­heter som normalt följer vid en kraftig expansion medfört en ökning av resultatet före dispositioner och skaller från 22 tkr till 462 tkr.

Fortsatt utbyggnad

För all kunna motsvara de ytterligare kapaciletskrav som förväntas fram till mitten av 1970-talel har Ceaverken beslutat om investeringar i bland annat en ny processlyrd emulsionsanläggning till en kostnad av 4 milj. kr. saml alt projektera nya skärnings- och förpackningsavdel­ningar. Sammanlagt kommer dessa investeringar alt medföra mer än en fördubbling av nuvarande kapacitet.

Sonab

Sonab började 1966 all tillverka och sälja högtalare med helt ny konstruktion. I stäUel för atl rikta ljudet framåt strålar ljudet från Carlssonhögtalaraa ul i alla riktningar. Under 1970 började Sonab sälja inte bara högtalare utan hela hifi-anläggningar med skivspelare och förstärkare. Sonab har nu egen produktion av hela hifi-program-met.

Ny  utvecklingsavdelning

Under 1970 har förelaget börjat bygga upp en utiändsk försäljnings­organisation med dotterbolag i Nederländerna, Storbritannien och Väst­tyskland. Sonabs andra stora satsning under 1970 har varit uppbyggna­den av en utvecklingsavdelning för industrielektronik med inriktning på informationsöverföring. Närmare 50 ingenjörer var vid årsskiftet verk­samma i det helägda dotterbolaget Sonab Development AB. Utveck­lingsarbetet syftar tiU framställning av en serie elektroniska produkter för marknadsföring med början under andra halvåret 1971.

Skr. 1971:120

40

Fördubblad omsättning

Antalet anställda vid Sonab har under 1970 ökat från mindre än 20 tUl 120. Förelagets omsättning har under samma tid ökat från 4,8 lill 10,9 milj. kr. En direkt jämförelse mellan omsättning per anställd kan inle göras för dessa år, då tidigare större delen av företagels produk­tion var utlagd på främmande tillverkare. I dag är Sonab ett företag med integrerad utveckling, produktion och marknadsföring.

Resultatet före utvecklingskostnader för nya projekt men efler fulla avskrivningar har kunnat vändas från ell underskott 1969 på 0,7 milj. kr. tUl elt överskoll 1970 av drygt 0,7 milj. kr. Resultatet före disposi­tioner och skall visar ell underskoll på 0,5 mUj. kr.

Fortsatt expansion

För 1971 räknar Sonab med en forlsall snabb utveckling med om­sättning över 20 milj. kr. Åtminstone ett par europeiska marknader lill skall bearbetas aktivt och exportandelen beräknas bli cirka 25 o/o. Re­sultatet är lill stor del beroende på försäljning av hemelektronik. Den svenska försäljningen har under årets första månader påverkals negativt av del osäkra avtalslägel.

Allmänna Bevaknings AB

Snabb expansion

Allmänna Bevaknings AB (ABAB), som främst utför bevaknings­tjänster åt totalförsvaret och industrin, genomgick 1970 en snabb ex­pansion. Omsättningen ökade från 16,5 milj. kr. lUl 23,2 milj. kr. eller med cirka 35 o/o. Bakgrunden till expansionen är dels den successiva ökningen av ambassadbevakningarna dels företagets expansion i Göte­borgsregionen.

Rekryleringsproblem

Den fast anstäUda personalen har ökat med drygt 100 personer un­der 1970 och uppgår nu till cirka 510. ABAB anlitar dessutom extra personal för all läcka de akuta behoven på den expansiva bevaknings­marknaden. Förelaget har gjort stora ansträngningar för atl öka re­kryteringen och har då kunnat locka med branschens längsta utbild­ning, 3 till 4 veckor, tjänstemannaavtal och goda pensionsvillkor.

Skr. 1971:120

41

Fördubbling i Göteborg

Under 1970 påbörjade ABAB verksamheten i Göteborg och vid ut­gången av årel fanns 26 anställda. Under 1971 beräknas omsättningen i Göteborg stiga till 2,5 milj. kr. och antalet anställda öka lill drygt 50.

Fortsatt expansion

Under 1971 beräknas omsättningen stiga lUl över 25 milj. kr. Samti­digt sker en successiv ökning av andelen uppdrag som las på den fria marknaden. Den andelen beräknas under 1971 uppgå till 8 milj. kr. medan den på 1969 års kungörelse om skyldighet för vissa myndigheter att anlita ABAB baserade verksamheten når 16 milj. kr. Kungörelsen hänvisar en del statiiga myndigheter till ABAB för köp av bevaknings­tjänster. Monopolområdets andel sjunker därmed lill cirka 65 o/o från ca 70 o/o 1970.

Förbättrat  resultat

Resultatet före disposilirner och skatt blev 1970 0,3 milj. kr. jäm­fört med 0,2 mUj. kr. 1969. I samband med ABAB:s start fick bolaget elt lån av staten på 0,75 mUj. kr. Della lån skall amorteras i takt med atl överskott på verksamheten kan redovisas. Lånet kommer atl slut­regleras efter 1971 års verksamhet.

AB Oljetransit

AB Oljetransit äger, förvaltar och driver en anläggning vid Trond­heimsfjorden för lagring och distribution av oljor. TUl anläggningen hör även en djuphamn för lossning och lastning av tankfartyg.

Ökad omsättning

Anläggningen har sedan 1963 ulnytljals för mottagning, lagring och transitering lill Sverige av drivmedel, tiUhöriga svenska mUitära myn­digheter. Viss del av cislernvolym uthyres emellertid numera lill nors­ka förelag, som bedriver handel med oljor på den norska och svenska marknaden. Omsättningen av oljor i anläggningen har ökat under 1970.

AB Oljetransit har elt helägt norskt dotterbolag, Lislora A/S, med uppgift alt ombesörja driften vid anläggningen saml atl företräda mo­derbolagels intressen i frågor som berör norska företag och norska myndigheter. Omsättningen var 1970 0,7 milj. kr. jämfört med 0,6 milj. kr. 1969 och resultatet före dispositioner och skatt var 1970 0,9 milj. kr.

Skr. 1971:120

42

Svenska Reproduktions AB

Svagare resultat

Svenska Reproduktions AB, SRA, är moderbolag för etl antal före­tag inom den grafiska, karlografiska och förlagsbranschen. Koncernens omsättning var 1970 35,2 milj. kr. och resultatet före disposUioner och skall 3,6 milj. kr. Motsvarande siffror för föregående år var 32,0 milj. kr respektive 5,2 milj. kr. Statsföretag AB erhåller elt koncernbidrag från SRA på 2,2 mUj. kr.

Utvecklingen under årel försvagades genom Allmänna Förlagels till­komst. SRA förlorade då möjligheten all bearbeta en väsentiig del av sin tidigare Irycksaksmarknad. Dessutom har delar av förlagsverksam­heten överförts till ALLF. Kompensation för della inläktsborlfall ge­nom utbyggnad på andra marknader uppnåddes först under årets se­nare del. Denna positiva trend beräknas forlsälla under 1971. Antalet anställda har under årel ökat från 414 lUl 435.

Nya   marknadsområden

Konkurrensen på den svenska Irycksaksmarknaden är hård och nya inbrytningar förutsätter specialisering, avancerad teknik och effektivare säljinsatser.

Som kartproducenl har SRA en väl grandad position, men denna marknad visar tendenser atl nä en viss mättnad. Tillverkningen av blan­ketter, broschyrer och böcker har under 1970 bidragit med cirka tre fjärdedelar av omsättningen.

Förvärvet av Beckmanföretagen och samverkansavlal med privata foretag har ökat SRA:s kunnande om förlagsverksamhet och har sam­tidigt tillfört gruppen nya, värdefulla kundkontakter.

SRA-huset nu fördubblat

Under 1970 har SRA-huset genom tillbyggnad i del närmasie för­dubblats med ytterligare drygt 10 000 m golvyta. De nya lokalerna som genom de ändrade förutsättningama för förelagels verksamhet är alllför stora för den nuvarande produktionen kommer delvis att hyras ul som lagerutrymmen. 1 början av 1971 logs för SRA:s räkning dock utrymmen i brak för sektionen för dala och folosätlning samt för kedje- och selblanketler.

Skr. 1971:120

43

Svenska Lagerhus AB

Lagerhusbolaget äger och förvaltar lagerhus, lagrar spannmål, frö, fodermedel och andra varor. Bolaget åtar sig särskilda uppgifter som t. ex. beredskapslagring av brödsäd och oljekraftfoder enligl avtal med Statens Jordbruksnämnd och med Svensk Spannmålshandel ekonomisk förening. Primärt skall bolaget förvalla lagerhusen i Tomelilla, Klags-torp, Eslöv, Åstorp, Hallsberg och Linköping.

Fler lagerhus

Under årel har två nya lagerhus tagils i bruk och under 1971 kom­mer ytterligare två stycken lagerhus atl börja utnyttjas. Under 1970 ökade lagerhusens kapacitet från 194 000 lon lill 203 000 eller med ca 5 o/o. Bolaget har också för att klara efterfrågan på lagerutrymmen fått lagra i särskilt hyrda lokaler. Antalet anställda har under året varit oförändrat eller 28. Omsättningen under 1970 var 3,1 milj. kr. jämfört med 2,9 milj. kr. 1969. Resultatet före dispositioner och skatt är oför­ändrat eller 20 tkr.

BS Konsult AB

Byggnadsstyrelsen största kund

BS Konsult AB bedriver konsultverksamhet inom byggsektorn och arbetar med projektledning, översiktlig planläggning, programmering och projektering av byggnader och inredning, upphandling och bygg­ledning.

Större delen av företagets resurser har under året lagils i anspråk av projekleringsuppdrag för byggnadsstyrelsens räkning.

Förelaget har genom etl flertal uppdrag och utvecklingsprojekt äg­nat stort intresse åt metoder för programmering av lokalbehov och upprättande av långsikliga general- och ulbyggnadsplaner för större an­ läggnmgar.

Uppdrag att upprätta anbudshandlingar för tidig upphandling och upphandling av byggnader på lotalentreprenad har under året givit vär­defulla erfarenheter inom elt aktueUt område.

BS Konsult AB avser all under kommande år vidga resurserna inom området projektledning, där förelaget erbjuder tjänster alt som bygg­herreombud samordna och leda projekt från utredningssladiel till fär­dig byggnad.

Skr. 1971:120

44

Projekt för rikspolisen

Bland projekt som är under arbete för byggnadsstyrelsen kan näm­nas nybyggnader för rikspolisslyrelsen och stockholmspolisen, veteri­närhögskolan, statens bakteriologiska laboratorium samt utbyggnads­planer för länsstyrelser i Västerås, Östersund m. fl.

Bland andra uppdragsgivare kan nämnas ASEA-ATOM, Sveriges Riksbank, Svenska Lagerhus AB, Slal-Laval m. fl.

Ökad omsättning

Bolagets omsättning steg under 1970 från 4,7 milj. kr. till 8,4 milj. kr. Samtidigt minskade resultatet före dispositioner och skatt från 86 tkr lill 81 tkr. Antalet ansläUda ökade under årel 69 lill 81. Bolaget lämnar utdelning med 20 tkr.

Rationell Planering AB

Optimistisk rekrytering

Vid årsskiftet 1969/70 genomförde RP en omfattande rekrytering av konsulter och administrativ personal. Den ökade kapacitet för konsult­tjänster som nyrekryteringen gav motsvarades inte av lika starkt ökad efterfrågan, varför en besvärande beläggningsbrisl uppstod. Bokslutet för första halvåret visade en förlusl på drygt 0,6 milj. kr. och de första månaderna på andra halvåret indikerade en fortsalt försämring av lä­gel. Därför tillsatles i september en styrelse med fastare anknytning lill Statsförelag. Samtidigt tillsattes ny verkställande direktör.

Beslut om avveckling

Under oktober och november 1970 gjordes en noggrann analys av bolagels situation och förutsättningar för forlsall verksamhet. Analysen visade alt 1972 genom stora insatser skuUe kunna göras till ell år utan förlusl, men framtidsutsikterna var osäkra.

Rationell Planerings styrelse beslöt vid sammanträde den 8 december 1970 all föreslå ägaren, Statsföretag AB, avveckling av bolaget. Stats­konsult AB och BS Konsult AB övertog i början av 1971 delar av verk­samheten och rekryterade personal från RP.

Skr. 1971:120

45

Varierande beläggning

Personalstyrkan har under året varierat mellan 17 anställda via en lopp i september på 55 personer till 41 personer vid slutet av 1970. Beläggningen i sin helhet var under årel oliUfredsslällande, men varie­rade mellan de olika grapperna av konsulter.

Stor förlust

Den största klienten har under årel varit Statsföretag AB och Stats­företags-gruppen i sin helhet har stått för nästan hälften av RP:s om­sättning. Omsättningen var under 1970 drygt 2,2 milj. kr. jämfört med drygt 0,6 milj. kr. 1969.

På grand av överkapacitet och avvecklingskostnader blev resultatet för 1970 en förlust på 1,8 mUj. kr. Verksamheten 1971 beräknas tUl följd av höga awecklingskostnader ge en förlust på cirka 1 milj. kr.

I slutet av februari 1971 hade samtliga ansläUda utom 6 antingen anställts av Slalskonsult/BS Konsult eller funnit anstäUning på annat håll. Kvarvarande personal hade lill uppgift att avveckla återstående engagemang, vilket beräknades vara avslutat vid halvårsskiftet.

Svenska Tobaks Aktiebolaget

Stor exportframgång

Svenska Tobaks Aktiebolaget, som 1970 omsatte 404 milj. kr. jäm­fört med 376 milj. kr. 1969, noterade under årel sin hittills största ex­portframgång. För framgången svarar en för den amerikanska markna­den specialkomponerad variant av piptobaken Borkum Riff. Bolaget sål­de 1970 drygt 750 lon mot drygt 150 ton 1969. Prognosen för 1971 förutser fortsatt ökning av exporten till USA. På den holländska mark­naden, där Tobaksbolaget äger N. V. Elisabeth Bas Sigarenfabrieken i Boxtel norr om Eindhoven, har bolaget kunnat öka försäljningen av cigarrer.

Svenska marknaden dominerar

Den svenska marknaden är givelvis Tobaksbolagels dominerande verksamhetsområde. Bolagets produkter har 82 o/o av cigarrellmarkna-den. Motsvarande siffror för cigarrer och cigariller är 85 o/o, för pipto­bak 74 o/o, för snus 99 o/o och för tuggtobak 90 o/o.

Skr. 1971:120

46

Skatten dyr

Cigarrettmarknaden i Sverige påverkas starkt av del rådande skatte­systemet, som indelar produkterna i olika skatleklasser efler deras vikt. Genom alt mellan 75 och 80 o/o av försäljningspriset utgörs av skatter är dessa ytterst betydelsefulla för konsumlionsulvecklingen. Skallehöjningarna 1967 och 1970 har gynnat cigarretterna i skattegrapp I med vikt upp lill 0,85 g. De har oavbrutet ökat sin marknadsandel och har nu ca 40 o/o av totalmarknaden. Skallegrupp 

II 

innefattar cigarretter med en vikt upp till 1,2 g.

FUtercigarrellernas andel av den totala marknaden har ökat ytterli­gare och är i dag 72 o/o.

Av Tobaksbolagels omsättning på den svenska marknaden svarar cigarretterna för cirka 87 o/o. Bolagels största märken inom skallegrupp I är Commerce och Glenn och inom skattegrapp

II 

Prince och John Silver.

Bolagels piplobaksförsäljning har under året minskal obetydligt. För­säljningen av cigarrer och cigariUer har sjunkit något och den tidigare glidnmgen från större tUl mindre cigariller har fortsatt. Försäljningen av cigarrer är obetydlig. Snusförsäljningen, som under en lång följd av år gått tUlbaka, började öka något under 1969 och steg över 5 o/o un­der 1970. Försäljningen av tuggtobak har gått upp med 10 o/o.

Exporten framtvingar utbyggnad

Arvikafabriken, som ensam producerar piptobak inom Tobaksbolaget, har på grund av framgångarna i USA fått byggas ut för ca 3 milj. kr. Utvecklingen på exportmarknaden är emellertid sådan alt bolaget be­slutat alt förlägga en del av den ökade piptobakslillverkningen till fabri­ken i Hämösand.

Försäljningsökning i Holland

Bolagels holländska dotterförelag N. V. Elisabeth Bas Sigarenfabrie­ken ökade sin försäljning från 22 mUj. kr. 1969 lUl 26 milj. kr. 1970. Under senare delen av 1969 och början av 1970 genomfördes betydande mekaniserings- och ralionaliseringsålgärder samt en kraftig nedskäming av sortiment och antalet förpackningar. Utvecklingen vid bolagets dot-terfabrik i Bunde, Västtyskland, har inte motsvarat förväntningarna. Beslut har därför fattats om avveckling av driften.

Skr. 1971:120

47

Olika former för företagsdemokrati

Tobaksbolaget igångsatte som första företag inom den statiiga sek­torn en försöksverksamhet med utvidgad företagsdemokrati. Försöken omfattar hittills fabrikerna i Arvika, Härnösand och Malmö. I Arvika, där försöken avancerat längst, prövar man elt system beslående av med-slyrande grapper, stormöten etc. I Malmö har försöksverksamheten förankrats i specieUa grapper inom företagsnämnden. I Härnösand befinner man sig ännu så länge i ell inledande stadium av försöks­verksamheten.

Antalet anställda minskade under 1970 från 1 526 till 1 506.

Resultatet

Tobaksbolagets överskott före bokslutsdispositioner och skall ökade 1970 med 10 mUj. kr. tiU 112 milj. kr. Nettovinsten är 39 milj. kr. se­dan elt koncernbidrag på 42 mUj. kr. till moderbolaget avsatts i bok­slutet.

Den intensiva debatten kring rökningen och den ökande konkurren­sen från utländska fabrikanter kommer under 1971 påverka försälj­ningen och därmed del ekonomiska resultatet av bolagels verksamhet.

Sveriges Centrala Restaurang AB

Sveriges centrala restaurangakliebolag är moderbolag för SARA, ÖSARA, SKAR, VARA och BARA, som tillsammans är Skandinaviens största hotell- och restaurangkedja med 163 restauranger varav 53 i kombinationen med hotell. Omsättningen under 1970 (1969) var 356 milj. kr. (338 milj. kr.) och anlal ansläUda 6 900 (6 900).

Större  enheter

De stigande personallönerna tvingar fram kraftiga rationaliseringar. Dessa innebär främst en koncentration till aUt större enheter.

Inom SARA har andra etappen av hotell Amarantens utbyggnad fullföljts och hela anläggningen med sammaidagl 363 ram gör Amaran-len till ett av Skandinaviens största hotell. SARA har under 1970 också slutfört om- och tUlbyggnad av HoleU Reisen i Stockholm, som nu har 126 ram.

ÖSARA:s största enhet. Standard Hotel i Norrköping brandhärja-des under 1970 och har i samband med restaurering byggts ut till en total kapacitet av 182 ram.

Skr. 1971:120

48

SKAR övertar, som en följd av förhandlingar under 1970, Grand Hotell i[REDACTED_EFTERNAMN] och därmed förbättras balansen mellan stora och små företag inom SKAR.

Stark expansion för VARA

För VARA:s del har 1970 varit elt mycket expansivt år. Föralom alt VARA köpt och startat fyra restaurangrörelser har VARA:s restau­rang Henriksberg i Göteborg utökats kraftigt. Omsättningen för VARA ökade från 75 milj. kr. tUl 80 milj. kr. Under året pågick planerings-och projekteringsarbeten för fyra stora hotell.

VARA som för närvarande har ca 1 000 hotellmm fördubblar an­talet tiU 1974.

Under 1970 har koncernen (Riksbolagen) sålt eller lagt ned sex mindre restauranger.

Starkt ökade logiintäkter

För att kunna konkurrera effektivt på konferens- och resemark­naden har Riksbolagen under 1970 inrättat en särskild bokningscenlral. Antalet hotellgäsler har ökat från 550 000 år 1960 tiU 583 000 år 1970. Beläggningsfrekvensen på hotellrummen har trots 8 o/o ökad till­gång på hotellrum inom koncernen legal kvar vid tidigare nivå om 58 o/o. Logiinläklema har ökat från 24,5 milj. kr. tUl 30,7 milj. kr. eller med drygt 25 o/o. Den främsta orsaken är försäljningen av hotellcheckar.

Sämre resultat

Omsättningen för koncernen ökade från 338 mUj. kr. tUl 356 milj. kr. eller med 5,3 o/o (exklusive moms). Driflsbolagels totala kostnader ökade med drygt 10 o/o. Enbart personalkostnaderna ökade med 12 o/o.

Rörelseresultatet påverkades negativt av prisstoppet och en ovanligt omfattande renoverings- och ombyggnadsverksamhel.

Resultatet före dispositioner och skatt ulvisar en förlust på 3,7 mUj. kr. Efter gottgörelse ur pensionsstiftelser, återförda avskrivningar och upplösning av lagerreserv redovisades en nettovinst på 0,3 milj. kr.

Anställda invalda i styrelser

Representant för de anställda har under 1970 invalts i SARA:s, SKAR:s och VARA:s styrelser. Sådan styrelserepresenlation finns ock­så sedan bolagsstämman 1969 i Centralbolaget. I Göteborg har en sam-

Skr. 1971:120

49

rådsgrapp för fördjupad företagsdemokrati bildats under medverkan av Förelagsdemokratidelegationen. Vidare har inom restaurangbolagen un­der 1970 försöksverksamhet avseende klubbordförandes ställning startats på elt 10-lal arbetsplatser.

Sämre 1971

Den snabba och kraftiga personalkostnadsökning som för hotell-och restaurangbranschens del följt av de senaste årens centrala löne­överenskommelser har icke kunnat balanseras med rationalisering. Del­ta har medfört en successiv resultatförsämring. En fortsatt konslnads-ökning med bibehållet prisstopp skapar stora svårigheter alt uppnå lön­sam drift för 1971. Redan nuvarande konstnadsläge gör atl förvänt­ningarna på 1971 års resultat måste sättas lågt.

Allmänna Förlaget

Allmänna Förlagets (ALLF) huvuduppgift är alt samordna produk­tion och marknadsföring av det statliga trycket. ALLF bildades 1969 efter beslut av riksdagen 1968.

Del obligatorium som då skapades har utsatts för kritik men succes­sivt accepterats och sådan verksamhet som t. ex. central distribution av slalligl tryck har fåll ell övervägande positivt mottagande från be­rörda myndigheter.

Stark expansion

1970 var förlagets första hela arbetsår. Första halvåret innebar en mycket kraftig tillväxt av omsättning och personalresurser. Uppbygg­nadsskedet var avslutat vid islutet av 1970. Antalet anställda ökade under 1970 från 47 till 135.

Samordnad upphandling för 58 milj. kr.

Omsättningen under Allmänna Förlagels första hela. verksamhetsår uppgick lUl 64 milj. kr., varav 58 milj. kr. från förlagels samordnande upphandlingsservice, 5,5 milj. kr. från försäljning av publikationer och blanketter i förlag eller kommission och 0,5 milj. kr. försäljning av AV-produkter. Några jämförelsesiffror går av naturliga skäl ej alt ange, men en analys av försäljningutvecklingen under 1970 tyder på alt förlags-och kommissionsdelen under 1971 kommer att ha en ökande andel av omsättningen. Resultatet av 1970 års verksamhet blir före dispositioner och skalt 1,6 milj. kr. Allmänna Förlaget lämnar utdelning med 0,4 milj. kr.

4   Riksdagen 1971.1 saml. Nr 120

Skr. 1971:120

50

Förbättrad service 1971

För 1971 räknar förlaget med en forlsall men måttligare omsäll-ningsökning. Med inslipning av ratiner och samträning av personalen räknar ALLF med rationaliseringseffekter som ökar resurserna. Detla beräknas komma till ullryck i förbättrad service till myndigheterna och vidgad spridning av produkterna.

Nyckelhus AB

Nyckelhus bildades 1961. Bolaget marknadsför etl eget utvecklat elementsystem baserat på trästommar för enfamiljsvillor, radhus och kedjehus. Företaget har vid eget arkitekt- och konstruktionskontor ut­format 60 standardtyper av villor men levererar också i begränsad om­fattning specialritade villor. Tillverkning av trästommar och viss in­redning sker vid kriminalvårdsstyrelsens anläggningar.

Företagel övertogs i mitten av 1970 av Statsföretag AB.

Nyckelhus räkenskapsår omfattar perioden 1.4.31.12.1970. Samt­liga siffror som lämnas i den följande texten gäller kalenderåret 1970. Omsättningen har under året uppgått till 12 mUj. kr. (cirka 300 hus). Orderslocken motsvarar ungefär ell års leveranser. Antalet anställda var vid årsskiftet 46.

Under 1970 har en ny hustyp framlagils som beräknas bli mark­nadsförd under slutet av 1971.

Bolaget har en fordran på ell tidigare syslerförelag som bedrev bygg­nadsverksamhet. Denna verksamhet är under avveckling och i samband härmed kan Nyckelhus åsamkas förlusler i storleksordningen 33,5 mUj. kr.

Årets verksamhet har kännetecknats av de rådande kreditrestriklio­nerna som försvårat försäljningen av hus. Dessutom har resultatet be­lastats med extraordinära kostnader i samband med en omorganisa­tion av företaget och vid inflyttning i nya kontorslokaler. Förelaget visar ett underskott före dispositioner på 0,6 mUj. kr. som helt läckts genom tillskoll från Statsföretag AB.

Svetab

Svenska Industrietablerings AB, Svetab, började sin verksamhet den 1 juli 1969. Svelab har som mål att skapa sysselsättning i områden med sysselsättningsproblem. Del betyder alt specieU uppmärksamhet ägnas åt Norrlandslänen.

Skr. 1971:120

51

Svelab har elt aktiekapital på 12 milj. kr. och en statiig kreditga­ranti på 20 mUj. kr.

Målsättningen försöker Svelab fullfölja genom atl etablera nya före­tag och medverka till utbyggnad eller omlokalisering av redan befint­liga företag. Della sker genom alt Svelab går in som aktieägare.

Investeringar Svetab gör i olika företag skall på sikt vara lönsamma. Svetabs framtida vinster kommer atl användas till ytterligare investe­ringar i utbyggnader eller nyetableringar.

Investeringar i aktier med 10 milj. kr.

Från starten juli 1969 har Svetabs organisation, som nu beslår av 10 personer, byggts upp och verksamheten kommit igång. Svelab har bearbetat cirka 175 förslag till produktutvecklingar och etableringar. Vid årsskiftet bestod Svelab-gruppen av fem helägda förelag och av fyra förelag, där Svetab har en betydande del av aktiekapitalet. Sve­tabs investeringar i aktier sedan starten uppgår lUl 10 milj. kr. Beslut har fallats om ytterligare investeringar på 5 mUj. kr. i aktier under 1971. Gruppens resultat före dispositioner och skalt visar ett underskott med 3,4 milj. kr. Neltoförlusten uppgår efler nedskrivning av värdepapper tiU 4,1 milj. kr.

Inom hela grappen var cirka 600 personer ansläUda vid årsskiftet. Under de närmasie åren beräknas beslutade engagemang ge ytterligare 250 personer arbete.

Utbyggnad av byggmaterialgmpp

Under årel har Svelab förvärvat aktierna i J. O.[REDACTED_EFTERNAMN] AB, Kram­fors, ETRI, Bjurlräsket, och AB Kalmar Kök, Kalmar, De två först­nämnda förelagen var konkursholade, varför aktierna överlogs ulan ersältning. Kalmar Kök ligger visserligen inte inom norrlandslänen, men förelaget införlivades i gruppen för att öka den sammanlagda styr­kan i marknadsföringen.

Svelab har vidare tillsammans med Svenska Cellulosa AB (SCA) bil­dal etl försäljningsbolag, Cento-Grappen AB, som skaU sälja Svetabs och SCA:s byggmaterialproduktion. Svetab och SCA har hälften var av aktierna.

Byggmalerialgrappen lUlverkar olika snickeriprodukler som skåp, fönster och inredningar för bosläder.

Svelab har också under 1970 beslutat atl starta en. fabrik för till­verkning av heltäckande mattor. Denna fabrik skall ligga i Nyland ulan-för Kramfors och produktionen beräknas komma igång under slutet av 1972.

Skr. 1971:120

52

Från uppfinning till företag

Tillsammans med Sandvikens Jernverk AB har Svelab startat ett företag, Nordlool AB, som skall ligga i Piteå. Fabriken kommer att vara färdig mol slutet av 1971. Nordtools första produkt är elt verk­tyg för träbearbetning, etl s. k. vändskärsverktyg.

Nordtool kommer efter hand utvidga sitt tillverkningsprogram med andra verktyg så all elt sortiment av träbearbetningsprodukler byggs upp. Della arbete görs i samarbele med Sandvikens Jernverk AB, som svarar för försäljningen i hela världen.

Successiv lönsamhet för byggmaterial

Den uppkomna förlusten på 4,1 mUj. kr. måste ses mot bakgrund av Svetabs mål för verksamheten. Nyetablerade förelag måste få lid alt utvecklas och lönsamhet kanske uppnås först efter 45 år. Bland Sve­tabs engagemang i befintliga företag under 1970 har byggmalerialgrap­pen stor betydelse. Företagen förvärvades vid olika tidpunkter och som elt led i pågående samordning har de övertagna bolagens verksamhetsår förlängts tUl kalenderår. Del första verksamhetsåret avslutas 31.12.1971 och beräknas medföra en väsentlig förlust. En aktionsplan för alt för­bättra det ekonomiska resultatet för dessa bolag har beslutats och på­börjats. Aktionsplanen väntas medföra alt byggmalerialgrappen succes­sivt uppnår lönsamhet.

Svenska Utvecklings AB

Utvecklingsbolaget, som skall utveckla, tillverka och marknadsföra nya produkter, metoder och system, registrerade under 1970 drygt 200 projektförslag och tecknade options- eller exploateringsavtal i ett 15-lal faU.

Bolaget har sedan sin tiUkomst 1968 investerat 5,4 milj. kr. i de cirka 30 projekt där avlal om option eller exploatering träffats. Den typ av uppgifter som bolaget utfört har förskjutits alltmer från bearbetning av projektförslag lill administration av projekt. En ytterligare koncentration av bolagets resurser lill projekt inom ett fåtal prioriterade områden och med lönsamhet på relativt nära sikt har inletts under 1971.

Lång genomloppstid för projektförslag

Då projektförslag kan beräknas ha en "genomloppstid" från förslag till tänkbar produktionsstart på fem år lar det lång tid innan investe­ringar i utvecklingsprojekt ger återbäring.

Skr. 1971:120

53

Omsättningen för koncernen uppgick 1970 till 11,5 milj. kr. Resulta­tet har under 1970 efler erhållet koncernbidrag på 1,7 mUj. kr. men före av- och nedskrivningar samt reservationer givit ett rörelseunderskolt på 0,2 mUj. kr. Efter av- och nedskrivningar med 4,0 milj. kr. och reser­vationer för pågående projekt med 1,7 milj. kr. redovisas en förlusl på 5,9 mUj. kr.

Av förlusten hänför sig 1,7 milj. kr. till SAKAB (därav avskrivningar 0,5), 0,8 milj. kr. till Crownair (efler av- och nedskrivningar med 1,4) och 0,5 mUj. kr. lill Humanleknik (därav avskrivningar 0,3). Även under de kommande två åren beräknas Utvecklingsbolagels verksamhet ge för­lusl.

Antalet anställda inom moderbolaget ökade under 1970 från 27 till 48.

Från Utvecklingsbolagets verksamhet under 1970 förtjänar insatser inom områdena datateknik, miljövård och medicinsk teknik särskild uppmärksamhet.

Satsning på dataområdet

Under hösten 1970 träffades en överenskommelse mellan Standard Radio, som tiUhör ITT-koncernen, Utvecklingsbolaget och Saab-Sca­nia om att teckna 1/3 vardera av aktiekapitalet i Stansaab Elektronik AB med ett aktiekapital av 13,2 milj. kr. Stansaab Elektroteknik AB har från den 1 januari 1971 övertagit den verksamhet som hittills bedrivits av Standard Radios datasektion i Barkarby. Förelaget sysselsätter unge­fär 800 personer.

Stansaab vidareutvecklar datasektionens tidigare verksamhet och ska­par datasystem för trafikreglering, medicinsk teknik, sjukhusadministra­tion och undervisning.

Ökade insatser på miljövårdsområdet

I början av 1970 bildades handelsbolaget Tellusond med Valtenbygg-nadsbyrån och Utvecklingsbolaget som hälftenägare. Tellusond, vars verksamhet kommit igång under andra halvåret 1970, utvecklar och till­verkar mälinsimment för alt lösa angelägna mät- och reglerproblem inom miljövården. Investeringarna i Tellusond var 150 tkr och antalet anställda i slutet av 1970 var 6.

Miljövårdssatsning gav förlust

SAKAB Svensk Avfallskonverlering AB är ett bolag som bil­dades 1969 av Utvecklingsbolaget, Svetab, Kommunförbundet, Koopera­tiva Förbundet och Alfa-Laval. SAKAB driver via sitt dotterbolag AB

Skr. 1971:120

54

Industrideslillalion en anläggning i Lövsta för konvertering av oljeav­fall, förorenade lösningsmedel och vissa kemikalier. SAKAB har också en organisation för mottagning av oljeavfall i Malmö, Norrköping och. Gävle.

Aktiekapitalet i SAKAB uppgår lUl 3,6 milj. kr., varav Utvecklings­bolaget tecknat 40 o/o och Svelab 10 o/o.

SAKAB redovisar för 1970 en förlust av 0,7 milj. kr. Resultatutveck­lingen i SAKAB är sämre än vad som förutsågs vid bolagels bildande i mitten av 1969. Delta beror dels på att utbyggnaden av behandlings­anläggningen i Lövsta försenals och dels på att det allmänna utred­nings- och planeringsarbete som utförts inom SAKAB :s centrala orga­nisation helt kostnadsförls liksom all service- och rådgivningsverksam­het till industriei: saml statliga och kommunala myndigheter. För 1971 kommer bolagels insatser av allmän och samhällsnytlig art att begrän­sas lUl den ram etl särskilt beviljat statligt anslag medger. Behandlings­verksamheten beräknas läcka sina egna kostnader.

Omsättningen i SAKAB och IndustrideslUlation var under 1970 sam­manlagt 3,4 mUj. kr. Medelantalet anställda i de båda företagen upp­gick under 1970 lill 16 respektive 34.

Medicinsk teknik

De resurser som funnits inom Utvecklingsbolagets dotterbolag Ana-tom Company AB och inom Landstingens Inköpscentrals verkstad i Solna, sammanfördes till etl nytt bolag, Anatom AB, som är hälften-ägt av Utvecklingsbolaget och Landstingens Inköpscentral. Detta bolag tillverkar odontologisk och medicinsk utrustning, i första hand den kompletta utrastning för tandläkare som kallas Anatomsyslemel.

Utvecklingsbolaget har salsal 0,2 milj. kr. i Anatom, vars omsättning under den första verksamhetsperioden 1.10.31.12.1970 uppgick till 1,2 mUj. kr. Antalet anställda var vid slutet av årel 37.

Skr. 1971:120

55

Statsföretags-gruppen balansräkning 31/12 1970

Tillgångar

Milj. kr.

Omsättningstillgångar

Kassa, bank och postgiro

405,6

Kortfristiga fordringar

1 795,6

Varulager

1 177,1

3 378,3

Invesleringskonlo hos Sveriges Riksbank

20,2

A nläggningstillgängar

Aktier och andelar

45,3

Långfristiga fordringar

234,4

Fasligheter, maskiner, inventarier

2 417,5

Goodwin

18,4          2 715,6

Summa tillgångar

6 114,1

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Bankskulder

375,0

Leverantörsskulder

432,1

Övriga kortfristiga skulder

1074,2

1 881,3

Långfristiga skulder

Obligationslån

290,2

Övriga långfristiga lån

837,4

Avsatt till pensioner

209,3

1 336,9

Särskilda avsättningar

Allmän varulagerreserv

381,7

Lagerinvesteringskonlon

15,1

Investeringsfonder

51,6

448,4

Värdereglering för investeringar i dotterbolag

137,6

Minoritetsintressen i eget kapital

119,2

Eget kapital

Aktiekapital

1 400,0

Bundna reserver

560,4

Koncernreserv

1,7

Fria vinstmedel 1/1 1970

310,4

Avgår: moderbolagets nedskrivningar av ak-

tier i dotterbolag

92,6

217,8

Årets resultat

10,8

Summa eget kapital

2 190,7

Summa skulder och eget kapital

6 114,1

SläUda panter

1 649,8

Övriga ansvarsförbindelser

220,4

Skr. 1971:120

56

Statsföretags-gruppen resultaträkning 1970

Milj. kr.

Försäljningsintäkter

3 592,2

Tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnader

3 000,0

Återstår

592,2

Avskrivningar enligt plan

286,5

Rörelseresultat efter avskrivningar

305,7

Ränteintäkter

107,5

Räntekostnader

113,3

(5,8)

Återstår

299,9

Extraordinära intäkter och kostnader netto

(31,4)

Resultat före dispositioner och skatter

268,5

Upplösning av allmän varulagerreserv

12,8

Extra avskrivningar utöver planenliga

(81,5)

Övriga dispositioner, netto

(26,3)

(95,0) 173,5

Skatter

176,8

(3,3)

Minoritetsandelar i årets resultat

14,1

Årets resultat

10,8

Bokslutskommentarer

Koncernens resultat- och balansräkningar samt den inledande över-siklen över koncernens verksamhet utgör en del av Statsföretags års­redovisning. Koncernbokslutet bygger på redovisningshandlingar per den 31 december 1970 från samtliga dotterbolag, varmed menas de bo­lag där Statsföretag äger 50 o/o av aktierna eller mer.

Koncernbokslutet har upprättats enligt den så kallade förvärvsvärde-metoden (past equity). Delta innebär bland annat atl såväl bundna som disponibla vinstmedel, skapade före förvärvslidpunklen, elimineras i sin helhet. Förvärvslidpunklen har för Statsföretags-gruppen definie­rats som tidpunkten för statens förvärv av aktierna i de olika koncern­bolagen.

I koncernens balansräkning intas Statsföretags och övriga koncern­företags tillgångar och skulder primärt lill bokförda värden. Tekniskt tillgår della så all Statsföretags bokförda värden av aktier i koncern-

Skr. 1971:120

57

bolagen ersattes med koncernbolagens tUlgångar och skulder. I de fall där del bokförda aklievärdet icke överensstämmer med Statsföretags andel av koncernbolagets aktiekapital, uppstår en differens. För flera av koncernbolagen, och i första hand för de där Statsföretags aktievär-den nedskrivils, blir denna differens positiv. I överensstämmelse med allmänt vedertagna försiktighetsprinciper i balansvärderingen, har 129,8 milj. kr. av denna elimineringsdifferens tUlförts ett särskUt värderegle-ringskonlo. Della skall uppfattas som ell korrektivkonto till redovisade tillgångsvärden.

Aktierna i AB Kabi förvärvades till ett betydande överpris utöver del nominella. Bakgranden var att bokförda nettovärden innehöll avsevärda reserver såväl i anläggningar som varulager. I koncernens balansräkning har dessa övervärden tillförts respektive tillgångar. På maskiner och fas­tigheter har avskrivning verkställts med 10 o/o.

I flera av koncernbolagen har sedan en följd av år maximala skatte­fria avsättningar verkställts lill allmän varulagerreserv, och dessutom har största möjliga avskrivningar på anläggningstillgångar verkställts inom ramen för gällande skallelagstiftning. I andra bolag däremot har överskotten icke medgivit en sådan konsolidering. För koncernen i sin helhet var det outnyttjade utrymmet för skattefri konsolidering vid årets utgång över 500 mUj. kr., varav cirka 325 mUj. kr. hänförde sig lill icke ianspråktagna utrymmen för nedskrivning av varulager.

Balansräkningen'

Balansräkningens värde för goodwill beslår dels och i första hand av förvärvade goodwillvärden i bland annat ett dotterbolag tUl Aktiebola­get Statens Skogsindustrier, dels av 3 milj. kr. hänförlig till en upp­skrivning av aktier i Aktiebolaget Statsgravor.

Värderegleringskonlot som tidigare kommenterats kan specificeras så­lunda:

Milj. kr.

Andel av övervärden i dotterbolagsaktier.

129,8

Nedskrivning av fordringar på dollerdotlerbolag

7,9

Summa

137,6

Disponibla vinstmedel kan analyseras sålunda:

Milj. kr.

Enligl balansräkningar 31 december 1970

711,5

Avgår:

Vid statens förvärvstidpunkt övertagna vinstmedel

271,7

Ianspråktaget för nedskrivning av aktier

135,2

Återförda utdelningar m. m.

53,1

Minorilelsandelar

22,9

(482,9)

Enligt koncernens balansräkning 31 december 1970

228,6

Skr. 1971:120

58

Resultaträkningen

Med hänsyn till att 1970 är första året då ell koncernbokslut upprät­tas, måste en allmän reservation lämnas beträffande tillämpade kalkyle­rings- och värderingsprinciper. Sålunda är begreppet "avskrivningar enligt plan" icke enhetligt definierat inom koncernens olika bolag. Likaså har bolagen en varierande praxis ifråga om avsättningar för in-kurans i varulager, garantiåtaganden o dyl.

Slutligen innebär den omständigheten att vissa av bolagen tidigare hade elt räkenskapsår som icke sammanföll med kalenderåret, all dessa bolag fick göra elt på vissa punkter schablonmässigt bokslut i efter­hand per den 31 december 1969. Detta var elt vUlkor för att man skulle kunna redovisa elt resultat som uteslutande hänförde sig till verk­samheten under 1970. Även denna omständighet bidrar lill att graden av exakthet icke kan bli densamma som under följande år.

Interna leveranser mellan koncernbolagen uppgick till blygsamma be­lopp enligt följande specifikation.

Milj. kr.

LKAB tiU NJA

14,9

NJA till Uddevallavarvet

11,7

SRA tiU AUmänna Förtaget

8,4

Övriga intemleveranser

6,8

Summa

41,8

Extraordinära intäkter och kostnader specificeras

sålunda:

Intäkter

Milj. kr.

Statsbidrag liU NJA (100 milj. kr.) och UddevaUavarvet

105,1

Övriga poster, netto

11,4

Delsumma

116,5

Kostnader

Registreringsavgifter för Statsföretag AB

16,8

Bidrag tUl Norrlandsfonden 1970

15,0

Extra nedskrivningar i KV AB

16,1

Extra nedskrivningar i NJA

100,0

147,9

Netto

(31,4)

Skr. 1971:120

59

Minoritetsandelar i årets resultat beslår av:

Milj. kr.

Andelar av förluster hos Uddevallavarvet

Uddcomb

Kalmar Verkstad

Avgär:

Andelar av vinster hos LKAB

Kabi

Återstår

Smärre minorilelsandelar netto

Summa

8,0 5,9 4,1

18,0

4,1 0,6

4,7

13,3

0,8

14,1

Skr. 1971:120

60

Statsföretag AB Balansräkning 31/12 1970

Tillgångar

Milj. kr.

Omsättningstillgångar

17,8

15,0

134,5

2,1

169,4

7,1

0,8

1 685,9

3,2

1 697,0

1 866,4

Kassa, bank och postgiro

Placeringar

Fordringar hos dotterbolag

Andra fordringar

Anläggningstillgångar

Fordringar hos dotterbolag

Inventarier

Aktier i dotterbolag

Aktier i andra bolag

Summa tillgångar

Skulder och eget kapital

47,9

29,0

76,9

3,6

48,9

52,5

1 400,0

333,5

3,5

1 737,0

1 866,4

119,9

Kortfristiga skulder Skulder tiU dotterbolag Övriga kortfristiga skulder

Långfristiga skulder

Reverslån

Obligationslån

Eget kapital

Aktiekepital

Reservfond

Årets resultat

Summa eget kapital

Summa skulder ocb eget kapital

Ansvarsförbindelser

Skr. 1971:120

61

Statsföretag AB Resultaträkning 1970

Milj. kr.

Utdehiing på aktier dotterbolag

152,7

Ränteintäkter

4,0

Avgär: räntekostnader

4,0

152,7

Förvaimingskostnader (varav avskrivningar 0,3)

6,4 146,3

Erhållna koncernbidrag

44,1

Avgår: lämnade koncernbidrag och tUlskott

40,2

3,9

Återstår

150,2

Extraordinära kostnader:

Registrerings- och stämpelskatter

16,8

Bidrag tUl Norrlandsfonden

30,0

46,8

Resultatföre dispositioner ocli skatter

103,4

Nedskrivning av aktier

92,6

Vinst före skatter

10,8

Skatter

7,3

Nettovinst

3,5

Under hänvisning till revisionsberättelsen intygas all förestående ba­lans- och resultaträkningar överensstämmer med räkenskaperna.

Stockholm den 22 april 1971

Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Bernt[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Knut Ranby

Ebbe Rybeck

auktoriserad revisor

auktoriserad revisor

Skr. 1971:120

62

Bokslutskommentarer

Koncernbidrag och aktieägartillskott

tkr.

42 000

2160

44160

32 887

1828

1700

1300

37 715

600

1 861

40177

Erhållna koncernbidrag: Svenska Tobaks AB Svenska Reproduktions AB Summa

Lämnade koncernbidrag: AB Statens Skogsindustrier RationeU Planering AB Svenska Utvecklings AB Svenska Industrietablerings AB

Summa

Lämnade aktieägarlillskott: Nyckelhus AB AB Sonab Totalsumma

Ränteintäkter

Från koncernbolag

832

Frän övriga

3 178

Summa

4 010

Räntekostnader

Till koncernbolag

38

Till övriga

3 944

Summa

3 983

Obligationslån

Under årel upptogs ell partiallån på 50 milj. kr. löpande med 7,5 o/o ränta. Lånet skall vara slutamorterat 1990.

Ansvarsförbindelser

tkr.

Borgen för förskott tUl koncernbolag

84 600

Borgen för pensionsgarantier lUl koncernbolag

15 056

Borgen för lån (varav koncernbolag 10 643)

16 563

Övriga borgensförbindelser

3 660

Summa

119 878

Skr. 1971:120

63

Aktier

Utöver de aktier som bolaget tiUfördes vid bUdandet genomfördes under året följande aktieförvärv:

tkr.

Devac

288

Rationell Planering

75

Nyckelhus

9

Stekenjokk

5

Sonab (75 %)

520

SMT Machme Company

24 000

SID (25%)

233

Statsbolag Nr Ett AB

5

BiUman Regulator AB (10 %)

1 975

Sweden Center Japan AB (42 %)

1 250

Förvärven av dotterbolagen Devac, RP, Nyckelhus, Sonab och SMT kommenteras i koncernöversikten. Beträffande minoritelsposlerna kan följande upplysningar lämnas. Förvärvet av BUlman-aktierna dikterades av regeringens önskan alt medverka för att trygga sysselsättningen för förelagets anställda. Sedan denna effekt nu uppnåtts, lorde förutsätt­ningar ha skapats för en avyttring av dessa aktier utan förlust för Stats­företag.

Sweden Center Japan är etl fastighetsbolag som i Tokyo uppför en kontorsfastighet. Delägare i bolaget är förutom Statsföretag, Fastig-helsakliebolaget Hufvudstaden och Ingeniörsvetenskapsakademien.

Genom nyteckning dellog Statsföretag dessutom med inalles 19 920 tkr i en förstärkning av kapitalet hos följande dotterbolag:

tkr.

Ceaverken AB

4 920

Svenska Industrietablerings AB

2 400

Svenska UtveckUngs AB

3 000

SMT Machine Company AB

9 600

Skr. 1971:120

64

Som framgår av förvaltningsberättelsen verkställdes i bokslutet en omvärdering av aktier. Efler denna omvärdering och övriga ovan nämn­da förändringar, redovisas aktieinnehavet enUgt nedanstående tablå, där omvärderingen specificeras i en särskild kolumn. Alla värden i tkr.

Dotterbolag

Stats-

Nominellt

Om-

Bokfört

företags

värde

värdering

värde

andel i";

Vo

Allmänna Bevaknings AB

100

2 000

(30)

2 400

AB Allmänna Förlaget

100

6 000

7 200

BS Konsult AB

100

250

(1)

_

Ceaverken AB

100

8 000

(20)

8 700

Devac AB

100

50

(238)

50

AB Kabi

65

.    20 800

(125)

50 000

Kalmar Verkstads AB

82

14 838

(21 024)

Karlskronavarvel AB

100

32 000

(15 500)

15 000

LKAB

95

478 336

299 884     .

1 230 000

Norrbottens Järnverk AB

100

200 000

(300 000)

Nyckelhus AB

100

100

(9)

AB Oljetransit

100

1000

(1000)

Rationell Planering AB

100

50

(75)

SMT Machine Company AB

100

18 000

(23 600)

10 000

AB Sonab

75

375

(520)

AB Statens Skogsindustrier

100

260 000

(131195)

130 000

AB Slalsgruvor

100

10 000

3 000

15 000

AB Svensk Torvförädling

100

5 000

5 000

Svenska Industrietablerings AB

100

10 000

(12 096)

Svenska Lagerhus AB

100

5 000

(1)

Svenska Reproduktions AB

100

7 167

(67)

7 700

Svenska Skifferolje AB

100

23 000

(1)

Svenska Tobaks AB

99

149 000

171353

200 000

Svenska Utvecklings AB

100

17 500

(21 000)

Sveriges Centrala Restaurang AB

99

4 950

(50)

4 900

Uddcomb Sweden AB

50

20 000

(20 090)

UddevaUavarvet AB

50

20 000

(20 000)

SID (med Svelab och SU 52,6 %]

1    25

234

(233)

Statsbolag Nr Elt AB

100

5

(5)

Stekenjokk AB

100

5

(5)

Summa dotterbolag

1 313 660

(92 648)

1 685 950

Övriga

BiUman Regulator AB

10

1521

1975

Sweden Center Japan AB

42

1250

1250

Totalsumma

1 316 431

(92 648)

1 689 175

Skr. 1971:120

65

Antal anställda

Medelantal anställda 1970

Tjänste-

Kollektiv-

Totalt

män

anställda

AUmänna Bevaknings AB

495

495

Allmänna Förtaget

106

106

BS Konsult AB

84

84

Ceaverken AB

67

105

172

Devac AB

6

2

8

AB Kabi

672

343

1015

Kalmar Verkstads AB

326

751

1077

Karlskronavarvet AB

454

1 179

1633

LKAB

1483

5 662

7 145

Norrbottens Jämverk

779

2 644

3 423

Nyckelhus AB

47

47

AB Oljetransit

4

3

7

RationeU Planering AB

47

47

SMT Machine Company AB

277

466

743

Sonab

75

10

85

Aktiebolaget Statens Skogsindustrier

893

3 387

4 280

Statsföretag AB

19

19

Aktiebolaget Statsgruvor

33

91

124

Swedish Industrial Development Corporation

6

6

AB Svensk Torvförädling

17

49

66

Svenska Lagerhus AB

10

18

28

Svenska Reproduktions AB

147

288

435

Svenska Skifferolje AB

5

5

Svenska Tobaks Aktiebolaget

521

1 594

2115

Svenska Utvecklings AB

97

61

158

Sveriges Centrala Restaurang AB

1679

5 223

6 902

Svetab

128

510

638

Uddcomb Sweden AB

137

252

389

Uddevallavarvet AB

701

2 140

2 841

9 315

24 778

34 093

5    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 120

Skr. 1971:120

66

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

Nedanstående resultat- och balansräkningar är ett sammandrag av bolagens bok­slut. Se även kommentarer till koncernbokslutet.

Samtliga siffror gäller kalenderåret 1970 respektive per den 31/12 1970

ABAB

ALLF

BS

Kon­sult

Cea­verken

Devac'

Kabi

Resultaträkningar i samman-

drag (milj. kr.;

Fakturerad försäljning

23,2

64,4

8,4

21,8

1,0

118,4

Produkt-, försäljnings- och

administrationskostnader

22,5

63,3

8,2

19,2

1,5

102,2

Avskrivningar

0,5

0,1

0,1

1,4

0,1

4,7

Rörelseresultat

0,2

1,0

0,1

1,2

(0,6)

11,5

Räntenetto

0,1

0,3

(0,7)

(0,3)

(1,3)

Extraordinära poster

0,3

1,0

0,1

Resultat före dispositioner

och skalt

0,3

1,6

0,1

0,5

10,3

Dispositioner

0,1

(1,0)

(0,1)

(0,4)

(6,7)

Skatter

0,1

1,9

Nettovinst

0,4

0,6

1,7

Föreslagen utdelning

0,4

1,9

Balansräkningar i samman-

drag (milj. kr.)

Likvida tUlgångar

1,9

3,2

0,4

0,2

0,1

8,8

Fordringar

1,9

10,8

2,7

5,2

0,1

24,4

Varulager

1,0

2,5

12,1

4,0

0,3

33,8

Summa omsättningstillgångar

4,8

16,5

15,2

9,4

0,5

67,0

Anläggningstillgångar

1,8

2,9

0,3

11,7

0,2

49,3

Balansomslutning

6,6

19,4

15,5

21,1

0,7

116,3

Korta skulder

3,7

11,7

15,1

5,5

0,1

23,0

Långa skulder

4,0

0,5

30,0

Summa skulder

3,7

11,7

15,1

9,5

0,6

53,0

Obeskattade reserver

1,3

20,8

Minoritetsintressen, procent

35

Eget kapital

2,9

7,7

0,4

10,3

0,1

42,5

varav aktiekapital

2,0

7,1

0,3

8,0

0,1

32,0

Bolagets verksamhetsår var i 1/331/12 1970,  1/10 196931/12 1970,

Skr. 1971:120

67

Kalmar   Karls-Verkstad krona­varvet'

LKAB

Norr-

Nyckel-

Olje-

Ratio-    SMT

bottens

hus=

transit'

nellPla- Machine

Järnverk'

nering    Company

81,0

52,8

1 130,9        338,6

12,2

0,7

2,3

53,8

94,9

57,1

746,6

333,5

12,4

0,5

3,9

51,7

1,1

4,7

161,0

26,0

0,2

0,3

0,1

3,0

(15,0)

(9,0)

223,3

(20,9)

(0,4)

(0,1)

(1,7)

(0,9)

(0,5)

7,2

23,4

(12,3)

(0,2)

(0,1)

(2,0)

(12,9)

0,9

2,6

0,2

0,2

(4,9)

(28,4)

(0,9)

249,3

(33,0)

(0,6)

0,1

(1,8)

(7,8)

5,4

0,9

(36,9)

0,6

1,8

3,1

118,0

1,2

0,1

(23,0)

94,4

(34,2)

0,1

(4,8)

1,0

75,0

0,8

80,6

346,1

0,9

1,2

0,6

0,1

1,3

42,4

11,7

163,7

81,0

4,0

1,2

27,6

28,8

58,6

155,0

164,5

0,1

44,4

72,0

150,9

664,8

246,4

5,3

0,6

1,3

73,3

20,8

40,3

1 090,5

212,2

8,7

23,4

0,1

24,0

92,8

191,2

1 755,3

458,6

14,0

24,0

1,4

97,3

67,5

112,6

172,3

63,3

10,7

0,2

0,7

46,0

24,1

7,6

93,7

215,8

3,2

22,8

0,6

36,5

91,6

120,2

266,0

279,1

13,9

23,0

1,3

82,5

18 1,2

30,5

98,2 5 1391,1

0,7

40,5

179,5

0,1

1,0

0,1

14,1

18,0

32,0

500,0

200,0

0,1

1,0

0,1

18,0

Bolaget

s verksamhetsår var ' :

1/7 1969-

31/12 1970,

M/4-

-31/12 1970

Skr. 1971:120

68

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

Sonab

Assi

Stats-

SID

Svensk

Svenska

gruvor

3

Torv­föräd­ling

Lager­hus*

Resultaträkningar i samman-

drag (milj. kr.)

Fakturerad försäljning

10,9

570,4

14,8

'0,5

5,7

3,1

Produkt-, försäljnings- och

administrationskostnader

11,0

473,2

13,3

=0,8

5,1

2,4

Avskrivningar

0,3

36,1

0,8

0,5

0,7

Rörelseresultat

(0,4)

61,1

0,7

(0,3)

0,1

Räntenetto

(0,1)

(18,1)

1,2

(0,1)

(0,1)

Extraordinära poster

2,2

0,1

Resultat före dispositioner

och skatt

(0,5)

45,2

1,9

(0,4)

Dispositioner

0,4

(34,1)

(1,1)

Skatter

6,5

0,7

Nettovinst

(0,1)

4,6

0,1

(0,4)

Föreslagen utdelning

0,8

Balansräkningar i samman-

drag (milj. kr.)

Likvida tillgångar

2,1

14,8

0,4

0,2

0,3

0,2

Fordringar

4,2

158,0

9,8

0,2

1,2

0,9

Varulager

1,9

184,3

2,0

1,3

Summa omsättningstillgångar

8,2

357,1

12,2

0,4

2,8

1,1

AnläggningsliUgångar

1,1

500,1

26,8

0,8

4,5

5,2

Balansomslutning

9,3

857,2

39,0

1,2

7,3

6,3

Korta skulder

5,6

161,9

5,8

0,4

0,7

0,4

Länga skulder

2,7

336,5

4,6

0,3

0,6

0,8

Summa skulder

8,3

498,4

10,4

0,7

1,3

1,2

Obeskattade reserver

0,6

77,4

3,8

0,3

Minoritetsintressen, procent

25

47

Eget kapital

0,4

281,4

24,8

0,5

5,7

5,1

varav aktiekapital

0,4

260,0

10,0

0,9

5,0

5,0

' Diverse intäkter.   ' Administrationskostnader.

Bolagets verksamhetsår var ' 1/4-

-31/12 1970, « 1/8

-31/12 1970.

Skr. 1971:120

69

SRA       Svenska     Tobaks-   Svenska

Restau-

Skiffer-       bolaget     Ut-

rang-

olje AB

vecklings

bolaget

AB

Svetab Udd-      Udde-

comb'     vaUa-

varvet

35,2

0,5

404,7

11,5

356,5

28,0

25,8

256,7

30,1

'0,6

301,5

16,5

350,4

28,7

35,1

252,9

1,5

14,6

2,3

11,3

1,2

2,5

6,2

3,6

(0,1)

88,6

(7,3)

(5,2)

(1,9)

(11,8)

(2,4)

0,1

(0,1)

24,3

(0,1)

(3,6)

(1,1)

0,1

(21,8)

0,2

2,0

5,1

(0,5)

5,1

3,7

__ 

112,9

(5,4)

(3,7)

(3,0)

(12,2)

(19,1)

(3,1)

(34,6)

(0,5)

4,5

(0,7)

0,4

3,5

0,3

39,1

0,5

0,4

0,4

0,3

39,2

(5,9)

0,3

(4,1)

(11,8)

(16,0)

4,7

1,5

49,3

11,7

15,4

11,5

2,4

128,1

9,0

0,6

125,6

5,7

24,9

22,6

5,6

799,2

5,6

246,8

2,2

15,1

12,7

23,3

165,4

19,3

2,1

421,7

19,6

55,4

46,8

31,3

1 092,7

11,6

63,1

389,2

34,3

170,5

25,9

44,5

83,0

30,9

65,2

810,9

53,9

225,9

72,7

75,8

1 175,7

11,6

8,3

296,7

17,8

59,1

25,7

39,9

785,9

4,4

38,6

48,3

14,4

123,0

37,5

9,6

362,8

16,0

46,9

345,0

32,2

182,1

63,2

49,5

1 148,7

5,0

156,4

4,2

1,8

3,0

.

1

1

50

50

9,9

18,3

309,5

21,7

39,6

7,7

26,3

24,0

7,2

23,0

150,0

17,5

5,0

10,0

40,0

40,0

' Diverse intäkter.   ' Administrationskostnader.   ' Bolagets verksamhetsår var 1/7 196931/12 1970.

Skr. 1971:120

70

Revisionsberättelse

I egenskap av revisorer i Statsföretag Aktiebolag får vi härmed av­giva följande revisionsberättelse för år 1970.

Vi har granskat årsredovisningen, tagit del av räkenskaper, prolo koll och andra handlingar, som lämnar upplysning om bolagels eko­nomi och förvallning, samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Den löpande granskningen och granskningen av bokslutet har hand­hafts av Bohlins Revisionsbyrå AB, som däröver avlämnat berättelser till revisorerna.

Aktiebolagslagens föreskrifter beträffande redovisningen av aktieinne­hav och koncernförhållanden har iakttagits.

I bokslutet har uppskrivning av aktier skell i enlighet med specifika­tion i årsredovisningen. Vi har intet att erinra mol denna uppskrivning.

Under revisionen har icke framkommil anledning till anmärkning beträffande redovisningshandlingarna, bokföringen, inventeringen av tillgångarna eUer förvaltningen i övrigt.

Vi finner angelägel understryka all årsredovisningen avser koncer­nens första verksamhetsår och alt den förelagsgrupp som Statsföretag övertog från staten den 1 januari 1970 är myckel heterogen såväl vad gäller koncernbolagens verksamhetsinriktning som ifråga om deras ekonomiska ställning. Ej mindre än 98 Vo av det sammanlagda resul­tatet 1970, före dispositioner och skalt, från de förelag inom koncer­nen som redovisar vinst nämnda år härrör från fyra förelag vilka sva­rar för cirka 62 »/o av koncernens hela fakturerade försäljning. Upp­rustningen av de övriga förelagen lill bärkraftiga enheter kommer med all sannolikhet i flera fall att vara förenade med problem som för sin lös­ning ställer stora anspråk på Statsföretags personella och ekonomiska resurser. Vi anser det därför önskvärt atl de närmasie åren i största utsträckning ägnas ål konsolidering. Särskilt angelägel är all riskta-gandel inom koncernen icke vidgas utöver vad som är motiverat från strängt förelagsekonomisk synpunkt. I delta sammanhang vill vi erinra om den i årsredovisningen omnämnda möjligheten atl av staten få er­sättning för merkostnader för engagemang som är dikterade av lokali­serings- eller marknadspolitiska hänsyn. Kravet på lönsamhet gör det nödvändigt all garantier finnes för täckning av sådana kostnader då riskerna med företagandet är större än normall.

Styrelsen och verkställande direktören föreslår, alt bolagels vinst­medel 3,6 milj. kr. balanseras i ny räkning.

Delta förslag strider icke mol aktiebolagslagens föreskrifter angåen­de fondavsättning eller mot god affärssed.

Vi tillslyrker

Skr. 1971:120

71

att den i årsredovisningen intagna, av oss påtecknade balansräkningen fastställes,

alt vinslen disponeras i enlighet med ovanstående förslag saml alt styrelsens ledamöter och verkställande direktören beviljas ansvars­frihet för den lid årsredovisningen omfattar.

Stockholm den 22 april 1971

Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Bernt[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Knut Ranby

Ebbe Rydbeck

auktoriserad revisor

auktoriserad revisor

Skr. 1971:120

72

Styrelseledamöter

Statsföretag AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven-Göran, statssekreterare (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Rune, direktör (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Ame, LO:s ordförande Grafström, Erik, generaldirektör[REDACTED_EFTERNAMN], Harry, direktör Ljungcrantz, Sigurd, direktör NUsson, Karl E., direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, direktör (vd)

Suppleanter

Sjöborg, Lars, advokat
[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, departementsråd

Allmänna Bevaknings AB

Ordinarie ledamöter ChristeU, Bengt, direktör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, departementsråd Lindrotii, Kurt, polismästare[REDACTED_EFTERNAMN], Arvid, direktör Westm, Bo, generahnajor Öström, Hans, direktör (vd)

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, departementsråd Muller, Ivar, byråchef Selander, Ingvar, överste

Allmänna Förlaget

Ordinarie ledamöter

HeUström, Ingemar, direktör (ordf)

Severin, Erik, generaldirektör (v ordf)

Dennis, Bengt, statssekreterare
[REDACTED_EFTERNAMN], Erik, riksdagsman

NUsson, Bertil, direktör

Sjölin, Nils, direktör (vd)

Suppleanter

Christen, Bengt, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Per, föriagsredaktör[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Gunnar, bankdirektör

BS Konsult AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sixten, generaldirektör (ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, teknisk direktör

Kolte, Lennart, arkitekt (vd)
[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, direktör

Resare, Bengt, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Åke, planeringsdirektör

Suppleanter

Bäcklin, Bengt, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Arne, arkitekt

Ceaverken AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör (ordf)

Wämberg, Karl, direktör (v ordf)

Bäcklin, Bengt, direktör

Gyllö, Sture A., avdelningschef

Halden,  Folke, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Olle, professor

Ramqvisl, Tryggve, civUingenjör

Sjövall, Elisabel, doktor

Suppleanter

Ekwall, Per, direktör (vd) Gerdrap, Gösta, kanslichef[REDACTED_EFTERNAMN], Axel, expeditionschef

Devac AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör (ordf)

Bäcklin, Bengt, direktör

Linghag, Nils, direktör

Aström, Östen, direktör (vd)

Suppleant

Orrenius, Jan, ombudsman

AB Kabi

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Carl, rikspolischef (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Tony, departementsråd Holgerson, Nils, direktör

Skr. 1971:120

73
[REDACTED_EFTERNAMN], David, farm. doktor (vd) Odelfelt, BertU, bankdirektör Schotte, Lennart, docent[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, direktör

Suppleanter

Hartmann,[REDACTED_EFTERNAMN], disponent
[REDACTED_EFTERNAMN], Valdemar, förbundsordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Börje, ingenjör
[REDACTED_EFTERNAMN], Hjalmar, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Brano, gravarbetare Waldenström, Erland, direktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], John Olof, direktör Ersman, Sven, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Nils-Erik, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör

Kalmar Verkstads AB

Ordinarie ledamöter Karsberg, Ake, teknisk direktör (ordf) Byggeth, NUs, direktör (vd) Ehrlemark, Gunnar, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Ame, direktör Kaibjer, Artur, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Bert, ombudsman[REDACTED_EFTERNAMN], Stig, avdelningsdirektör Risholm, Anders, direktör Westerling, Bengl, advokat

Suppleanter

Bäcklin, Bengt, direktör Kalmeby, Arne, herr Kylsten, Axel, ombudsman

Norrbottens Järnverk

Ordinarie ledamöter HeUström, Ingemar, direktör (ordf) Bahrke, Sigvard, direktör (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], John Olof, direktör (vd) Lanneberg, Kurt, ekonomidirektör[REDACTED_EFTERNAMN], Göte, avdelningsordförande NUsson, Äke, förbundsordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, riksdagsman Trogen, Ingvar, ekonomidirektör

Suppleanter

Hammarsten, Erik, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, departementsråd[REDACTED_EFTERNAMN], Alf, överingenjör

Karlskronavarvet AB

Ordinarie ledamöter Wannberger, Gunnar, direktör (ordf) Hallenborg, Nils-Hugo, direktör (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Thure, landshövding Backström, Albert, förbundsordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Benkt, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Nils, avsynare Söderman, Johan, direktör (vd)

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, departementsråd[REDACTED_EFTERNAMN], Olaus, redaktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, chefingenjör

LKAB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Per, riksbankschef (ord)[REDACTED_EFTERNAMN], Thure, riksdagsman Fjällborg, Gunnar, ingenjör[REDACTED_EFTERNAMN], Torsten, riksdagsman Lemne, Mats, landshövding[REDACTED_EFTERNAMN], Ame S,, envoyé (vd)

Nyckelhus AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Leimart, direktör (ordf) Aldell, Algot, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, direktör Lubeck, Sten, direktör Österlind, Sven, överingenjör

Verkställande direktör Edelius, Alf

AB Oljetransit

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör (ordf) Hahn, Erik, civilingenjör (vd) Lasson, Knut-Inge, överdirektör[REDACTED_EFTERNAMN], Anders, kommerseråd NUsson, Jan, departementsråd

Suppleanter

Grafström, Erik, generaldirktör

Wennerhorn, Karl Otto, departementsråd

Skr. 1971:120

74

Rationell Planering AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör (ordf) Bäcklin, Bengl, direktör (vd)[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör Nyholm, Östen, direktör Orrenius, Jan, ombudsman

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, departementsråd

SMT Machine Company AB

Ordinarie ledamöter

Wannberger, Gunnar, direktör (ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, generaldirektör, (v ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, direktör (vd)

Moeschlin, Harald, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Holger, avlalssekrelerare
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Eric, avdelningsdirektör

Suppleanter

Akselson, Sigfrid, teknisk direktör

Löjdquist, Inge, direktör

AB Sonab

Ordinarie ledamöter Wannberger, Gunnar, direktör (ordf) Knall,  Gösta,  överingenjör[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, generaldirektör Wagner, Hans, direktör (vd) Åsdal, Carl-Gösta, tekn direktör

Suppleant
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Eric, herr

Aktiebolaget  Statens  Skogsindustrier

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Carl-Henrik, bankdirektör

(ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Bert, bankdirektör (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Nils, förbundsordförande Rydbo, Folke, generaldirektör Rynell, Olov, direktör (vd) Schotte, Lennari, docent[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Tage, ombudsman
[REDACTED_EFTERNAMN], Stig, överdirektör[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, direktör Sjöberg, Arne, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, kommunalråd

Aktiebolaget Statsgruvor

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Arne S., envoyé (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Carl-Bertil, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Arne, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, direktör

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Olof

Swedish Industrial Development Corporation

Ordinarie ledamöter

Akselson, Sigfrid, teknisk direktör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, direktör Hummerhielm, Lars, civilekonom Jordansson, Lars direktör Liljestrand, Bengl, direktör

Verkställande direktör Carmel, Tord

AB Svensk Torvförädling

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN],   Valdemar,   förbundsordförande Wahlquisl, NUs, direktör (vd)

Suppleant
[REDACTED_EFTERNAMN], Barbro, civUekonom

Svenska Lagerhus AB

Ordinarie ledamöter FaUenius, BertU, landshövding (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, direktör (v ordf) Hejneman, Yngwe, direktör Krislensson, Arne G., direktör Senning, Claes, kansliråd[REDACTED_EFTERNAMN], ViUiam E., riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Östen, ombudsman[REDACTED_EFTERNAMN], Ulrik, godsägare[REDACTED_EFTERNAMN], Harald, riksdagsman Widén, Arthur, lantbrukare

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Georg

75

Svenska Reproduktions AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör (ordf) Severin, Erik, generaldirektör (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Erik, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Axel, expeditionschef Åhstrand, Lars, direktör (vd) Öjborn, Lars, generaldirektör

Suppleanter

Rogers, Sture, förlagschef
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Gunnar, bankdirektör

Svenska Skifferolje AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, bankdirektör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, direktör (v ordf) Uddgren, Olle, direktör (vd)[REDACTED_EFTERNAMN], Olle, civilingenjör

Svenska Tobaks Aktiebolaget

Ordinarie ledamöter Cederwall, Gustav, landshövding (ordf) Krislenson, Valter, riksdagsman (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G., direktör Hjalmarson, Harry, direktör Kugelberg, Bertil, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, direktör Tilert, Reidar, generaldirektör Tunhammar, Elam, direktör

Suppleanter

Holgerson, Nils, direktör Höök, Erik, planeringschef[REDACTED_EFTERNAMN], Paul, riksdagsman af Trolle, Ulf, professor

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Karl

Svenska Utvecklings AB

Ordinarie ledamöter

Grafström, Erik, generaldirektör (ordf)

Aler, Bo, direktör (v ordf)

Bjurel, Bertil, generaldirektör

Brising, Lars, direktör (vd)

Brynielsson, Harry, direktör

Kähr, Olof, direktör

Lidmalm, Tord, direktör

Schotte, Lennari, docent

Suppleanter

Akselson, Sigfrid, direktör Falke, Erik, civUingenjör Walléus,  Evert, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, jägmästare

Sveriges Centrala Restaurang AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, generaldirektör (ordf) Allard, Henry, talman (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Thorbjörn, lanlbmkare[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Birger, redaktör Mallson, Lisa, förbundsordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Sigvard, förbundsordförande Wärenslam, Tore G., huvudredaktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Johannes M., hemmansägare

Hägerslröm, Ragnar, kommunalråd
[REDACTED_EFTERNAMN], Tage, drätselchef

Stefanson, Slig, optikermäslare

Verkställande direktör Wadell, Anders V.

Svetab

Ordinarie ledamöter Sjöborg, Lars, advokat (ordf) Rehnberg, Bertil, överdirektör (v ordf) Floden, Ingemar, direktör (vd) Mäkinen, Matti, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Åke, förbundsordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, riksdagsman Wannberger, Gunnar, direktör

Suppleanter

Bostedt,  Hans,  direktör Hummerhielm, Lars, civilekonom Schotte, Lennari, docent

Uddcomb Sweden AB

Ordinarie ledamöter Wannberger, Gunnar, direktör (ordf) Bencher, Walter, direktör Hallenborg, Nils-Hugo, direktör

Skr. 1971:120

76

Omberg, Ture, direktör

Suppleanter

Bahrke, Sigvard, direktör (vd) Dyke, Theodore, durektör Gray, Leon, direktör HagneU, Hans, riksdagsman Segemd, Gunnar, direktör

Uddevallavarvet AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, direktör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Per, landshövdUig (v ordf] Blennow, Ingemar, direktör Broström, Dan-Axel, skeppsredare Häggqvist, Sven, direktör Janson, Leif, direktör Sjöborg, Lars, advokat Wannberger, Gunnar, direktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Bengl, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, braksdisponent WaUén, Axel, expeditionschef

VerkstäUande direktör Schreil, Johan

Skr. 1971:120

77

Innehållsförteckning

Koncemförhållanden

Lokalisering

3

Verksamheten 1970 i sammandrag

4

Statsföretags-grappen

6

Statsföretag ABförvaltningsberättelse

16

Enskilda bolag

Allmänna Bevaknings AB

40

Allmänna Förlaget

49

BS Konsult AB

43

Ceaverken AB

38

Devac AB

32

AB Kabi

36

Kalmar Verkstads AB

34

Karlskronavarvel AB

29

LKAB

18

Norrbottens Järnverk

25

NyckeUius AB

50

AB Oljetransit

41

RationeU Planering AB

44

SMT Machme Company AB

33

Sonab

39

Aktiebolaget Statens Skogsindustrier

21

Aktiebolaget Statsgravor

20

Swedish Induslrial Development Corporation

23

AB Svensk Torvförädling

24

Svenska Lagerhus AB

43

Svenska Reproduktions AB

42

Svenska SkUTerolje AB

24

Svenska Tobaks Aktiebolaget

45

Svenska Utvecklings AB

52

Sveriges Centrala Restaurang AB

47

Svetab

50

Uddcomb Sweden AB

31

Uddevallavarvet AB

27

Resultat- och balansräkningar m m

Statsföretags-grappen

Balansräkning 31/12 1970

55

Statsföretags-grappen

ResuUalräkning 1970

56

Bokslulskommentarer

56

Statsföretag AB

Balansräkning 31/12 1970

60

Skr. 1971:120

78

Statsföretag AB

Resultaträkning 1970

61

Bokslulskommentarer

62

Statsföretags-gruppen,

antal anställda                                                    65

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

66

Revisionsberättelse

70

Statsföretags-grappen

Styrelseledamöter

72

MARCUS BOKTR. STHLM 1971    710266