Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1988/89:144

med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1988

Skr. 1988/89:144

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag ur regerings­protokollet den 20 april 1989 en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1988.

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Finansdepartementet

p°p- 

'''- 4

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 april 1989

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1988

Första tredje fondstyrelserna, fjärde fondstyrelsen och första femte lön­tagarfondstyrelserna har överlämnat sina årsredovisningar för 1988 till regeringen. Vidare har den av första tredje fondstyrelserna gemensamt upprättade sammanställningen över delfondernas verksamhet 1988 över­lämnats till regeringen. Slutligen har de av riksrevisionsverket och riksför­säkringsverket avgivna utlåtandena över fjärde fondstyrelsens och lönta­garfondstyrelsernas förvaltning av medel överlämnats till regeringen. De överlämnade redovisningarna bör fogas lill protokollet som bilagorna 1 10.

AP-fondens utveckling 1988

AP-fonden uppvisar en positiv utveckling under 1988. Det inflationsjuste-rade överskottet, s. k. realt resultat, uppgick för fondstyrelserna samman­tagna till 33,5 miljarder kronor eller 9,2% av fondkapitalet. Den goda utvecklingen förklaras främst av den fortsatt höga realräntan och betydan­de kursvinster dels i samband med nedgången i ränteläget i slutet av 1988, dels genom den synnerligen starka kursuppgången på aktiemarknaden, där totalindex steg med 51%. Orealiiserade kursvinster svarade sammanlagt för närmare 29% av det nominella överskottet. Vidare har första tredje fondstyrelsens fondförvaltning bidragit till den positiva bilden genom att uppnå en totalavkastning på 12,7%, ett utfall som överstiger resultatet för avkastningfonder med liknande placeringsinriktning.

Under 1988 växte AP-fondens samlade marknadsvärderade kapitalbe­hållning med 14% eller med 45 miljarder kronor till drygt 363 miljarder kronor. Detta kan jämföras med försäkringsbolagens tillgångar som vid samma tidpunkt uppgick till 406 miljarder kronor.

Den totala ATP-avgiften höjdes under 1988 med 0,4 procentenheter till sammanlagt 10,6%. Avgiftsunderiaget lönesumman växte 1988 med närmare 10%. Totalt ökade avgiftsinkomsterna med 11,8% till drygt 49 miljarder kronor. Trots den höjda ATP-avgiften ökade andelen av de

sammanlagda pensionutbetalningarna som betalades med fondförvalt-    Prop. 1988/89:144 ningens avkastning till 19% jämfört med 17% år 1987. Genom att antalet pensionsberättigade ökade, liksom deras genomsnittliga pensionspoäng, ökade pensionsutgifterna i ATP-systemet med 12,6% till närmare 61 mil­jarder kronor.

Riksrevisionsverkets och riksförsäkringsverkets utlåtanden

Riksrevisionsverket (RRV) och riksförsäkringsverket (RFV) har var för sig granskal fjärde fondstyrelsens och lönlagarfondstyrdsernas förvaltning av medel.

RRV konstaterar i sitt utlåtande att var och en av löntagarfondstyrelser­na och fjärde fondstyrelsen uppvisar ett överskott i förhållande till det långsiktiga resultatkravet. RRV har belyst löntagarfondernas avkastning 1985 1988 sedan hänsyn tagits till risk och därvid kunnat konstatera att inte någon av löntagarfonderna kan klassificeras som en högriskfond. RRV har särskilt granskat fondernas policy för aktie- och medelsförvalt­ning. Enligt RRV:s uppfattning bör löntagarfonderna utveckla en likvidi-letspolicy för situationen efter 1990, då inte några nya medel torde kunna rekvireras.

RRV anser vidare att fondernas roll för riskkapitalförsörjningen till små och medelstora (onolerade) företag samt formerna för denna riskkapital-försörjning bör ses över. RRV har i sitt utlåtande belyst de "regionala aspekterna" av löntagarfondernas placeringar. Denna kartläggning visar enligt RRV att statsmakternas avsikter uppfattas på olika sätt av löntagar­fonderna. RRV konstaterar alt samtliga fonder har infört insiderregler. Reglerna har emellertid fått olika utformning. Enligt RRV bör reglerna förändras så att fonderna rapporterar till en gemensam extern represen­tant, t.ex. bankinspektionen. RRV framför slutligen synpunkter på val av redovisningsprinciper, löntagarfondernas rätt att ställa ut optioner i eget aktieinnehav samt omsättningshastigheten i aktieportföljerna.

Resultaten av RFV:s utvärdering har inte gett RFV anledning atl fram­föra några anmärkningar mot fondernas resultat eller placeringar av de förvallade medlen under 1988. RFV vill dock rikta uppmärksamhet på att första löntagarfondstyrelsen (Sydfonden) i alltför ringa omfattning har informerat de lokala fackliga organisationerna om att fonden innehar aktier för vilka röstöverlåtande kan begäras enligt fondstyrelsernas regle­mente.

RFV har vidare framhållit att de ändrade bestämmelserna om beräk­ningen av fjärde och femte fondstyrelsernas medelsramar bör förtydligas.

Dämtöver har RFV noterat att

första fondstyrelsen (Sydfonden) har en stark koncentration av sina största aktieplaceringar

tredje fondstyrelsen (Trefond Invest) har en relativt hög omsättnings­hastighet

fjärde fondstyrelsen (Mellansvenska löntagarfonden) hade 900 milj. kr. i outnyttjade disponibla medel vid utgången av 1988

- revisorerna för de olika ddfondema ännu inte har lyckats åstadkomma   Prop. 1988/89: 144

att helt likformiga redovisningsprinciper tillämpas.

RRV och RFV har som framgår ånyo påtalat att fondstyrelserna till-lämpar olika redovisningsprinciper och att detta försvårar en jämförelse av fondstyrelsernas resultat. I förra årets redogörelse (Skr. 1987/88:174) fömtsatte föredraganden att de då kvarvarande olikhetema snarast skulle kunna överbryggas. Så har tydligen ännu inte skett.

Fondstyrelserna är formellt sett fristående från varandra. De ingår emel­lertid i en helhet, AP-fonden. För att regering och riksdag utan alltför stora svårigheter skall kunna få en samlad överblick över AP-fonden bör fond­styrelserna tillämpa samma redovisningsprinciper. Detta inkräktar enligt min mening inte på fondstyrelsernas gmndläggande självständighet, utan är mer uttryck för elt berättigat krav från dem som har att fatta beslut i pensionsfrågor liksom för den allmänhet som har en självklar rätt till insyn i ATP-systemet.

Frågan om enhetliga redovisningsregler har diskuterats ända sedan bör­jan av 1986 utan att något godtagbart resultat kunnat uppnås. Jag ser därför ingen annan utväg än att nu överväga om lagstiftningsåtgärder erfordras för att det åsyftade resultatet skall kunna uppnås.

RRV och RFV har också i år granskat omsättningshastigheten på fond­styrelsernas aktieportföljer utifrån reglementets krav på långsiktighet vid placeringarna. Därvid har konstaterats att tredje lönlagarfondstyrelsen haft en omsättningshastighet som klart överstigit både övriga fondstyrel­sers och den genomsnittliga omsättningshastigheten på Stockholms fond­börs. Av utlåtandena framgår att företrädare för fondstyrelsen som skäl för den höga omsättningen angett att styrelsen ändrat instäUning till ledning och policy i vissa företag där fonden haft förhållandevis stora aktieposter samt att styrelsen önskat koncentrera portföljen. RRV:s och RFV:s påta­landen är enligt min mening helt korrekta. Samma konstaterande gjorde för övrigt föredraganden i förra årets redovisning beträffande Sydfondens då höga omsättningshastighet. Med den förklaring som lämnats behövs dock inga ytterligare kommentarer från min sida.

Ett av syftena med atl införa löntagarfondstyrdsema var att skapa mer

av delaktighet och löntagarinflytande i del ekonomiska livet och att mot­

verka privat makt- och förmögenhetskoncentration, dvs. de mål som

bmkar sammanfattas i begreppet ekonomisk demokrati. Enligt 38 § lagen

(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden skall en lönta­

garfondstyrelse också på begäran av en facklig organisation vid ett

aktiebolag i vilket fondstyrelsen förvärvat aktier överlåta åt organisatio­

nen att rösta för hälften av aktiema. En självklar fömtsättning för att

bestämmelsen skall kunna tillämpas på det sätt som avsetts är att fondsty-

relsema informerar de fackliga organisationema i samtliga bolag där resp.

styrelse har aktier så att dessa har möjlighet att begära rösträttsöverlåtelse

hos styrelsen. Av RFV:s utlåtande framgår att samtliga löntagarfondslyrd-

ser med undantag av Sydfonden har meddelat de fackliga organisationer­

na. Av utlåtandet framgår att Sydfonden har för avsikt att bättre sprida

denna information. Med denna förklaring nöjer jag mig med att konstatera

att det är viktigt att lagstiftningens intentioner verkligen efterlevs av

samtliga löntagarfondstyrelser.

RFV har efterlyst ett förtydligande av innebörden av bestämmelserna i Prop. 1988/89:144 26 § lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden an­gående Ijärde och femte fondstyrelsemas medelsramar. Av 26 § framgår att de medel som skall överföras till Qärde och femte fondstyrelsernas förvaltning får uppgå lill högst en procent av det sammanlagda anskaff­ningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som första tredje fondstyrelserna förvaltar. Denna bestämmelse tillkom i samband med införandet av en femte AP-fondstyrelse (prop. 1987/88:167, NU 42, rskr. 406, SFS 1988:747). En liknande begränsningsregel fanns sedan tidigare i 35 § beträffande fjärde fondstyrelsens rätt att förvärva utländska aktier. Denna bestämmelse utvidgades genom samma proposi­tion till atl omfatta även den nyinrättade femte fondstyrelsen. Bestämmel­sen i 35 § har alllid tolkats så att med uttrycket, de medel som fondstyrel­sen förvaltar, avses resp. fondstyrelses fondkapital beräknat efter anskaff­ningsvärdet enligt 16 §. Någon annan ordning har inte åsyftats beträffande medelsramarna för fjärde och femte fondstyrelserna.

Frågan om generella insiderregler för aktörer på aktiemarknaden utreds för närvarande av värdepappersmarknadskommittén (Fi 1987:03) som beräknas avsluta sitt arbete i september 1989. Frågan om eventuella änd­ringar av fondstyrelsernas insiderregler bör enligt min mening anstå i avvaktan på kommitténs förslag.

Vad RRV och RFV i övrigt behandlat i sina utlåtanden är av den karaktären att några ytteriigare kommentarer från min sida inte erfordras.

Förändringar i AP-fondens verksamhet

Enligt nyssnämnda proposition (prop. 1987/88:167) har en femte AP-fondstyrelse inrättats med samma regler som den fjärde fondstyrelsen har. Frågan om styrelsens sammansättning bereds för närvarande i regerings­kansliet. Fondstyrelsen har således ännu inte påbörjat sin verksamhet. Som framgått tidigare ändrades samtidigt reglema för tilldelning av medel till fjärde och femte fondstyrelserna.

Genom propositionen om ändringar i reglementet för aUmänna pen­sionsfonden, m. m. (prop. 1988/89:59, FiU 13, rskr. 73) har första-tredje fondstyrdsema beretts möjlighet att förvärva aktier i Penningmarknads-Centralen PmC AB. I samma proposition togs också upp fondstyrelsemas möjligheter att förvärva bostäder åt anställda. Denna fråga hade aktualise­rats vid förra årets granskning av löntagarfonderna (se skr. 1987/88:174, s. 4). Genom en ändring i 15 a § får en fondstyrelse förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bl.a. bereda bostad åt någon som är anställd hos fondstyrelsen. Av motiven framgår att denna möjlighet fömt­sätts bli tillämpad endast i undantagsfall.

Fastställande av balansräkningar

Regeringen har tidigare denna dag fastställt balansräkningama för första-fjärde fondstyrdsema och första femte löntagarfondstyrelserna.

Hemställan

Prop. 1988/89:144

Jag hemställer att regeringen överlämnar fondstyrelsernas årsredovisning­ar, sammanställningen över delfondernas verksamhet samt RRV:s och RFV:s utlåtanden till riksdagen.

Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Första, andra och tredje fondstyrelserna

ÅRSREDOVISNING 1988

Året i sammandrag

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

De tre första fondstyrelsemas förvaltade fondkapital uppgick vid utgången av 1988 till 329,2 mdkr, en ökning med .31,5 mdkr eller 10,6%.

Av styrelsemas totala placeringar vid slutet av året 314,6 mdkr svarade bostadssektom för den dominerande delen, 54%. Statens andel var 27%, kom­munema svarade för 3% och näringslivet för 15%. De kortfristiga placeringar­na utgjorde 1% vid årsskiftet.

ATPsystemets utveckUng under 1988 innebar fortsatt höga anspråk pä fondens avkastning. Pensionsutbetalningama ökade med 12,6% till 60,6 mdkr. Underr skottet mellan avgifter och pensioner, som successivt stigit från år 1982, ökade till 11,5 mdkr motsvarande knappt en femtedel av ATP-pensionema under året.

Avgiftsuriderlaget lönesumman växte under 1988 med närmare 10%. Av­giftsuttaget ökade med 0,4 procentenheter till sammanlagt 10,6%. Fondstyrel­semas inflöde av ATP-avgifter ökade därigenom med 11,8% till 49,1 mdkr

Beräknat som andel av fondkapitalet uppgick avgiftsunderskottet till 3,5% vid slutet av 1988. Denna andel illustrerar det realräntekrav som fondavkastningen måste tillgodose för att tillgångamas reala värde skall vara oförändrat. Under 1988 var fondavkastningen större än så.

Från och med i år fogas till förvaltningsberättelsen en resultat- och balansräk-niig som är uppställd efter reala principer Årets reala resuhat blev 23,7 mdkr eller 7,2% av fondkapitalet. Det reala överskottet sedan fondens tillkomst upp­gick till 45,4 mdkr vid utgången av 1988.

Nettoplaceringama uppgick under 1988 nominellt till 23,5 mdkr. Därutöver har amorteringar, förfaU och inlösen i värdepappersportföljen uppgått till drygt 34 mdkr DärtiU kommer omplaceringar i portföljsarnmansättningen på ca 95 mdkr, som gjorts av placeringspolitiska skäl. Sammantaget innebär detta att hruttoplaceringama uppgick till 152 mdkr

Fondens reglemente ändrades den 1 februari. Därigenom ges fonden möjlighet att under de kommande åren bygga upp ett fastighetsbestånd dels genom di­rekta fastighetsförvärv, dels genom förvärv av fastighetsbolag.

Vidare öppnades möjligheten till större direkUånegivning vilket successivt kom­mer att utnyttjas i den takt som marknaden efterfrågar

Avvecklingen av valutaregleringen kommer att påverka förutsättningama för fondens verksamhet. För att fonden skall kunna placera i utländska obligatio­ner förutsätter detta ändringar i reglementet som nu begränsar fondens aktivi­tet till den svenska marknaden.

10

Prop. 1988/89: 144

Styrelse och revisorer

Första fondstyrelsen

Ledamöter:

GÖSTA[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande. Landshövding i Jönköpings län

KARL GUSTAF SCHERMAN, Generaldirektör, Riksförsäkringsverket

ULF[REDACTED_EFTERNAMN], Statssekreterare, Civildepartementet

MARGOT[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot, Svenska Kommunförbundet

INGEGERD[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd

GUNNAR HOFRING, Förbundsordförande, Landstingsförbundet

SIGVARD MARJASIN, Landshövding i Örebro län

CURT[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Statsanställdas Förbund

BERTIL[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] ombudsman, Statstjänstemannaförbundet

Suppleanter:

STURE KORPI, Statssekreterare, Socialdepartementet

RUTH KÄRNEK, F.d. landstingsledamot

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN], Generaldirektör, Statens löne- och pensionsverk

NILS YNGVESSON, Kommunalråd

LARS-GERHARD[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd

WALTER SLUNGE, Förbundsdirektör, Landstingsförbundet

MARGARETA[REDACTED_EFTERNAMN], Sekreterare, Landsorganisationen i Sverige

NILS[REDACTED_EFTERNAMN], Andre förbundsordförande. Statsanställdas Förbund

JÖRGEN[REDACTED_EFTERNAMN], Ordförande, Centralorganisationen SACO/SR

Revisorer:

GUNNAR DANIELSON, ordförande, Rd. generaldirektör

STIG[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Bankinspektionen

KJELL-ÅKE HENSTRAND, Landstingsledamot

GUNNAR[REDACTED_EFTERNAMN], Ekonomichef, Sveriges Kommunaltjänstemannaförbund

Verkställande direktör:

KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

Föita fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagts av staten och kommuner och dem närståen­de institutioner och bolag.

Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringen efter förslag från LD, TCO, SACO/ SR, Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundet.

Regeringen utser förutom ordföranden två ledamöter jämte 2 suppleanter

11

Prop. 1988/89:144

Styrelse och revisorer

Andra fondstyrelsen

Ledamöter:

HANS[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande. Landshövding i Uppsala län CURT NICOLIN, Tekn.dr, Styrelseordförande, ASEA AB OLOF[REDACTED_EFTERNAMN], Verkställande direktör. Svenska arbetsgivareföreningen BO RYDIN, Styrelseordförande och koncernchef. Svenska Cellulosa AB LEIF LEWIN, Verkställande direktör. Kooperativa Förbundet RUNE[REDACTED_EFTERNAMN], Andre ordförande. Landsorganisationen i Sverige PER-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN], Ekonom, Landsorijanisationen i Sverige BERTIL WHINBERG, Förbundsordförande, Svenska Byggnadsarbetare­förbundet

INGE GRANQVIST, Förbundsordförande, Svenska Industritjänstemanna­förbundet

Suppleanter:

SUNE[REDACTED_EFTERNAMN], Avd.chef, Statens industriverk

NILS HOLGERSON, F.d. styrelseledamot. Svenska Arbetsgivareföreningen

BIRGER[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot, Svenska Arbetsgivareföreningen

IVAN JUTO, F.d. styrelseledamot. Svenska Arbetsgivareföreningen

ROLF TRODIN, Verkställande direkliör, HSB:s Riksförbund

BO[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundssekreterare, Svenska Metallindustriarbetareförbundet

BERT-OVE[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Fastighetsanställdas Förbund

ARNE[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Svenska Skogsarbetareförbundet

LARS[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Handelstjänstemannaförbundet

Revisorer:

GUNNAR DANIELSON, ordförande, F.d. generaldirektör

STIG[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Bankinspektionen

AUGUST TROLLE-LÖWEN, Civilekonom

BERNEJT[REDACTED_EFTERNAMN], Ekonomichef, Landsorganisationen i Sverige

Verkställande direktör:

KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

Andra fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagts av enskilda större arbetsgivare.

Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringen efter förslag från SAF, LO, KF och

TCO. Regeringen utser ordförande.

12

Prop. 1988/89:144

Styrelse och revisorer

Tredje fondstyrelsen

Ledamöter:

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande. Landshövding i Östergötlands län KARL-ERIK[REDACTED_EFTERNAMN], Vice styrelseordförande. Svenska Arbetsgivareföre­ningen

GUSTAF PIEHL, Ordförande, Småföretagens Riksorganisation THORSTEN[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot, Lantbmkarnas Riksförbund ERIK-V RAMBERG, Förbundsordförande, Sveriges Köpmartnaförbund HARRY FJÄLLSTRÖM, Avtalssekreterare, Landsorganisationen i Sverige BENGT LLOYD, Förbundsordförande, Handelsanställdas Förbund HANS[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Hotell- och Restauranganställdas Förbund

STURE[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Sveriges Kommunaltjänstemanna­förbund

Suppleanter:

GUSTAV[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Riksförsäkringsverket AKE[REDACTED_EFTERNAMN] Styrelseordförande, Kooperativa Förbundet ARNE[REDACTED_EFTERNAMN], Andre vice ordförande. Småföretagens Riksorganisation THORSTEN[REDACTED_EFTERNAMN], Verkställande direktör. Lantbrukamas Riksför­bund

E.O.[REDACTED_EFTERNAMN], Verkställande direktör, Sveriges Köpmannaförbund INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Svenska Pappersindustriarbetare­förbundet

JOHNNY GRÖNBERG, Förbundsordförande, Svenska Transportarbetare­förbundet

AKE 
[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Grafiska Fackförbundet BO HJERN,[REDACTED_EFTERNAMN] vice ordförande. Centralorganisationen SACO/SR

Revisorer:

GUNNAR DANIELSON, ordförande, F.d. generaldirektör

STIG[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Bankinspektionen

HUGO ORUP, Styrelseledamot, Sveriges Köpmannaförbund

NILS NYQVIST, Förbundskassör, Svenska Träindustriarbetareförbundet

VerkstäUande direktör:

KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

Tredje fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagts av enskilda mindre arbetsgivare samt egenavgifter.

Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringen efter förslag från SAF, LRF, LO, TCO, KF, SACO/SR, Sveriges köpmannaförbund och Småföretagens riksorganisation.

Regeringen utser ordförande.

13

Verkställande dirdtörens översikt

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Utvecklingen under AP-fon­dens 29:e verksamhetsår har varit posifiv. Med AP-fonden avses här och i det följande pensionssystemets tre första fondstyrelser. Dessas direkta bidrag till finansieringen av utgående ATP-pensioner steg till 11,5 mdkr, motsvarande 19% av pensionerna (1987: 8.3 mdkr resp 17%). Fondens finansiering av pensionerna, som ursprungligen var tänkt att vara tillfällig och till be­loppet begränsad, har där­ med kommit att spela en väsentlig roll. Dess betydelse kan illustreras med att ATP-avgiften utan fondens bidrag till pensionerna 1988 skulle ha behövt uppgå till 12,5 procent (mot fak­tiska 10,6%).

Fondens avkastning har under 1988 varit tillräckligt hög för att efter finansiering av en femtedel av utgående pensioner öka fondkapitalet med 31,5 mdkr eller 10% till 329 mdkr

Att fondens avkastning i växande grad di­rekt fått bidra til) pensionerna är en viktig faktor bakom den enighet som nu råder om fondens placeringspolitik. Det är sålunda svårt att tänka sig att fonden idag skulle åläggas att till subventionerade räntor finan­siera statens budgetunderskott och ett stort bostadsbyggande. Att fondens placeringar givits en klart avkastningsmaximerande in­riktning har vidare möjliggjorts av den ge­nomgripande förändring som ägt rum på den svenska kreditmarknaden under 80-talel och som gjort den till en fungerande, ut­vecklad och sofistikerad marknad. Mot den­na bakgrund framstår den försämring, som uppstått i marknadens funktionalitet genom införandet av en omsättningsskatt som en avsevärd belastning för fonden. En omedel­bar påverkan av skatten har uppkommit på de s k derivatmarknaderna, dvs optioner och terminer. Effekterna begränsas dock inie till detta utan en allmän försämring av marknadens kvalitet uppstår genom omsätt­ningsskatten. Dessbättre framstår ett bibe­hållande av omsättningsskatten knappast som långsiktigt förenligt med en avveckling av valutaregleringen.

Utvecklingen mot en bättre fungerande marknad har vidare medfört att de tidigare så betydelsefulla återlånen nästan helt av­vecklats och att reverslånen gått kraftigt till­baka. Under 1988 har fonden därmed ytter­ligare koncentrerat sina placeringar till obli­gationer och där lill den effektivast funge-

rande marknaden, dvs stats- och bostadsob­ligationer. Dessa svarade 1988 för 84 pro­cent av fondens placeringar (1987: 79 pro­cent).

Direktavkastningen nådde 1988 upp till 10,7%, något under nivån året innan (1987: 11,0%). Detta avspeglar en viss nedgång i obligationsräntorna statsobligationsrän­tan låg under 1988 knappt 0,5 procentenhe­ter under nivån andra halvåret 1987. Ränte­nedgången höjde obligationsvärdena särskilt mot slutet av året och den totala avkast­ningen uppgick därmed 1988 till 12,7% mot 11,4% under 1987.

Denna fondens avkastning är väsentligt läg­re än den som försäkringsbolagen uppnår. Skillnaden mellan AP-fonden och försäk­ringsbolagen beror pä att de senare har till­gångar i sina portföljer som AP-fonden sak­nar nämligen fastigheter och aktier Skulle AP-fonden ha haft samma andel fastigheter i sina placeringar som försäkringsbolagen skulle meravkastningen med en grov upp­skattning ha uppgått till ca 5 procentenhe­ter. Detta visar betydelsen av det beslut som riksdagen efter framställning av AP-fonder-nas styrelser fattade i fjol: fonden gavs då rätt att investera i fastigheter och även att ge direktlån till företag (krediter motsvarande tidigare obligationslån). Man kan fräga sig varför fonden skulle behöva vänta i 29 år på rätten att göra de för försäkringsföretagen naturliga fastighetsplaceringarna. Den steg­ring i fastighetsvärdena som fonden passivt fått bevittna, har under de senaste fem åren uppgått till i genomsnitt ca 25 procent per år. Denna värdetillväxt har gått ATP-pensio-närerna förbi. Detta senare är inte ett fullt korrekt uttryck ATP-pensionärerna får sina pensioner höjda enligt gällande regler oberoende äv fondens placeringspoljtik men det har ställt anspråk på större avgiftshöj­ningar och därmed sannolikt skett till en högre samhällsekonomisk kostnad.

Fonden kommer att under de kommande åren bygga upp ett fastighetsbestånd dels genom direkta fastighetsförvärv, dels genom förvärv av fastighetsbolag. Fonden kommer inte att vara en passiv fastighetsförvaltare utan medverka i en förädling av sitt bestånd liksom i utvecklingen av nya bebyggelseen­heter Skall fonden aktivt medverka i ut­vecklingen förutsätter detta samarbete med andra intressenter. Möjligheterna härtill hämmas av vårt nuvarande reglemente som förutsätter att fonden skall vara 100-procen-tig ägare av fastighetsbolag. Fondstyrelserna har därför begärt en ändring av sitt regle­mente på denna punkt.

14

Den nyöppnade mö.jligheten till större di-rektlånegivning kommer att successivt ut­nyttjas i den takt som marknaden efter­frågar.

Avvecklingen av valutaregleringen kommer att påverka fondens verksamhet. Dels sker detta indirekt genom påverkan på ränteut­vecklingen och på utvecklingen av priser, lö­ner och sysselsättning, dels sker en direkt påverkan på fondens placeringspolilik. Ut­ländska placerare kommer att efterfråga svenska kronobligationer och svenska place­rare utländska obligationer. Skall fonden kunna placera i utländska obligationer för­utsätter detta ändringar i vårt reglemente som nu begränsar fondens aktivitet till den svenska marknaden. Fondstyrelserna får återkomma till denna fråga under våren. I motsats till vad som gäller för obligationer lägger reglementet inte något hinder i vägen för förvärv av fastigheter i utlandet.

Betydande förändringar i fondens placering­ar förestår således. I vilken takt och omfatt­ning förändringarna kommer att genomfö­ras bestäms av vad som är optimalt med be­aktande av fondens avkastning på lång sikt.

Den ökande avkastning som uppnåtts under 80-talet har möjliggjort betydande bidrag från fonden till pensionsutbetalningarna samtidigt som en real ökning av fondkapita­let upprätthållits. Detta är i sig anledning till stor tillfredsställelse. Men denna till­fredsställelse skall inte få dölja att ett behov kvarstår att tillföra fonden medel genom ökade ATP-avgifter framöver. De problem som ATP-systemet möter och detta gäller i än högre grad för andra delar av det totala pensionssystemet sammanhänger med den avtagande stegringstakten för Sveriges BNP Skulle 60-talets ökningstakt drygt 4% per år gälla för åren framöver, skulle pensionssystemen fungera väl med mycket begränsade anspråk på höjda avgifter. Om vi utgår från att den årliga BNP-ökningen framöver stannar vid 1 procent skulle ATP-avgiften behöva höjas från dagens 11,0 pro­cent till 20% år 2005 och 27% år 2015. Höjer vi stegringstakten för BNP till 2 pro­cent per år, reduceras behovet av avgiftshöj­ningar väsentligt men är ändå betydande. Avgiftsnivån behöver i detta fall höjas (med bibehållet tak) till 17 resp. 21 procent för de nämnda åren, dvs med nära 6 resp. 10 pro­centenheter över dagens nivå. Denna kalkyl är baserad på behovet att finansiera ökning­en av pensionsutbetalningarna inom ATP-systemet. I en icke oväsentlig mening över­skattar en sådan partiell kalkyl behovet av avgiftshöjningar för del totala offentliga pensionssystemet {folkpensioner, pensions­tillägg och ATP), som rimligen i detta sam­manhang bör kunna ses som en helhet. Samtidigt med stigande ATP-pensioner minskar nämligen behovet av pensionstill-

lägg och sänker anspråken på folkpensions-avgiften. Summerar man det sammanlagda avgiftsbehovet för de offentliga pensionerna (folkpensioner och ATP) stiger detta 1988 2005 med inte mer än 2 procentenheter. Med perspektivet framskrivet tiil år 2015 stiger avgiftsbehovet med sammanlagt drygt 4 procentenheter.

Detta betyder att den offentliga delen av pensionssystemet inte ställer några alarme­rande finansiella anspråk förutsatt en lång­siktig tillväxt på 2-procentnivån. Detta gäl­ler under förutsättning att det inte skall an­ses skapa några "budgetproblem" att inom ramen för ett oförändrat totalt avgiftsuttag successivt omvandla delar av folkpensions­avgiften till ATP-avgift. Därutöver borde yt­terligare en överföring till ATP-systemet kunna aktualiseras. Under år 1988 gav den till löntagarfonderna destinerade vinstdel­ningsskatten ett överskott över den maxime­rade tilldelningen till dessa fonder på 3,1 mdkr. Detta överskott överfördes till de tre första AP-fonderna. Ett motsvarande över­skott väntas för 1989. Det är skäl att påmin­na härom nar löntagarfondernas uppbygg­nadsperiod nu går mol sitt slut och skatte­systemet står inför en omläggning. Del re­sursflöde som under åtskilliga år tillkommit de tre första fonderna via vinstdelningsskal-tens "överskott" borde efter skattens avskaf­fande fortsätta att utgå till fonderna ehuru i annan form. Med dessa omdestineringar och omformningar av redan utgående skal­ ler och avgifter skulle nettohöjningen av det offentliga avgiftsuttaget för de tre första AP-fonderna fram lill 2005 kunna begränsas till 1 procentenhet.

Detta anföres därför att den populära de­batten utgår från att det är ATP-systemet som genererar krav på prohibitivt stora av­giftshöjningar. Det gör det alltså inte under det här använda antagandet om en 2-pro-centig tillväxttakt i ekonomin.

Detta konstaterande betyder inte att de kol­lektiva pensionsanordningarna (folkpen­sion, ATP, ITI STP med tillägg för statens och kommunernas pensionsåtaganden) sam­ mantagna inte skulle ställa avgiftskrav fram­ över av en omfattning som förväntas leda till omprövningar och omkonstruktioner av vårt pensionssystem. För en sådan utveck­ling talar också den mycket snabba tillväx­ten av de privata pensionsförsäkringarna. I det här sammanhanget har det emellertid varit angeläget att påvisa atl problemen inte primärt uppstår inom den offentliga delen av systemet.

Stockholm i januari 1989 Krister[REDACTED_EFTERNAMN]

VERKST

Ä

LLANDE DIREKTOR

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

15

Förvaltningsberättelse

Prop.1988/89:144 Bilaga 1

Kreditmarknaden

På grund av det internationella beroendet brukar den svenska korta räntan i stort sett följa utvecklingen utomlands. Detta gällde även 1988, vilket framgår av en jämförelse mellan å ena sidan räntan på svenska stats­skuldväxlar (3 mån.) och å andra sidan eurodoHarräntan respektive den s k korg­räntan (en länderviktad ränta). Vid slutet av 1987 låg den svenska räntan omkring 9 pro­cent. Korgräntan och eurodoHarräntan låg båda kring 8 procent. Mot slutet av 1988 hade korgräntan stigU med kriappt en pro­cent. EurodoHarräntan hade liksom den svenska över året stigit med knappt 1,5 procent. Framemot mitten av året hade rän­tegapet markant tillfälligt ökat gentemot omvärlden, vilket sammanhängde med en inhemsk penningpolitisk åtstramning under våren.

En viktig faktor bakom höjningen av den in­ternationella räntenivån är den fortsatt star­ka konjunkturen i Förenta Staterna. I ett så­dant förlopp stiger historiskt de korta rän­ torna. Dessa har också särskilt under senare delen av 1988 pressats upp av en allmän osäkerhet om långsiktiga balansproblem för den amerikanska ekonomin.

Utvecklingen i Förenta Staterna fick genom­slag i omvärlden genom den samordning av penningpolitiska åtstramningar, som kom till stånd i Västeuropa sommaren 1988. Även överhettningstendenser i andra länder har mötts med sådana åtstramningar. Dis­kontot höjdes i Västtyskland i samband med atl D-marken försvagades och penning-

mängdsmålet överskreds. Även i Storbritan­nien har penningpolitiken varit stram för att motverka försämringar i bytesbalansen och stadigt ökande inflation. Japan utgör ett un­dantag. Prisnivån har där legat i stort sett stilla trots en hög ekonomisk aktivitetsnivå. Diskontot ligger i Japan sedan början av 1987 på en rekordlåg nivå.

Den svenska korta räntan har följt med i den utländska utvecklingen mot en nivå, som vid slutet av 1988 låg avsevärt över årets utgångsläge. Sverige har samtidigt haft ett betydande underskott i bytesbalansen men detta har inte nödvändiggjort någon ökning i räntemarginalen gentemot utlandet. Eftersom staten numera inte lånar utom­lands skall underskottet täckas med privat kapitalimport. Riksbanken använder korta räntor för att åstadkomma denna effekt. Räntemarginalen har över året emellertid in­te behövt vidgas. Tvärtom har privata kapi­talimporten räckt till för att ge en icke obe­tydlig tillökning av valutareserven. Styrkan av den svenska kronan har också framgått av att valutakursindex hela året legat på den "starka" sidan av riktvärdet.

Ränteutvecklingen under 1988 har emeller­tid ocksä visat att riksbanken åtminstone på kort sikt kan föra en gentemot omvärlden autonom räntepolitik åtminstone när det gäller en åtstramning. Den svenska ränte­höjningen våren 1988 föregrep nämligen den internationella med flera månader. Från april till maj steg i genomsnitt den svenska statsskuldväxelräntan från 9,7 till 10,4 pro­cent. Samtidigt låg korgräntan kvar oför­ändrad. Riksbankens beslut (28 april) att

Den korta räntaris utveckling 1987 och 1988

R

ä

nta ",'0 12-

H-

J      J     A     S

1987

I-- T

O    N     D     J

1     J     J

1988

1

I

I

OND

16

strama åt penningpolitiken berodde på den kraftiga inhemska efterfrågeökningen, som kommit till uttryck både i en försvagning av bytesbalansen och en i relation till utlandet hög inflation. Det har setts som en huvud­uppgift för penningpolitiken att via ränte­höjningar söka dämpa efterfrågeökningen.

Utlåningen (SEK) från banker och bostads­institut ökade under tolvmånadersperioden april 1987april 1988 med omkring 19 pro­cent. Riksbanken sökte dämpa expansionen genom införande av ett kassakrav för fi­nansbolagen med fyra procent och en höj­ning av bankernas kassakrav från tre till fy­ra procent. Vidare höjdes diskontot från 7,5 till 8,5 procent. Dessutom vidtog riksbanken omfattande försäljningar av statsskuldväx­lar. Resultatet blev ovannämnda kraftiga uppdragning av den korta räntan, en (tem­porär) ökning av räntemarginalen mot ut­landet och ett kortvarigt kraftigt valutain­flöde. Någon effekt på kreditvolymen av riksbankens åtgärder kan dock inte spåras. Under tolvmånadersperioden december 1987 december 1988 hade takten i utlåningsök­ningen stigit tiil omkring 27 procent. Ännu vid slutet på året framstår alltså ökningstak­ten i kreditgivningen som mycket hög. Man får emellertid också ta med i beräkningen att hushållens finansiella placeringar ökat nästan lika mycket som upplåningen. Spar­kvoten har varit i stort sett oförändrad.

Den svenska långa räntan har i motsats till den korta varit ganska stabil och va­rierat i intervallet 1111,5 procent (femåri­ga riksobligationer). Samma stabilitet ut­märker också statsobligationsräntan 1 ex i Förenta Staterna. Del är ett för en konjunk­turuppgång ganska typiskt mönster att de korta räntorna stiger och fortsätter att stiga fortfarande något år efter det alt konjunktu­ren vänt. 1 Sverige har utvecklingen innebu­rit alt den s k avkastningskurvan ändrat lä­ge. Den var under 1987 och större delen av 1988 positiv, dvs den långa räntan låg klart över den korta. Den blev mol hösten ganska

Avkastningskurvan

R

ä

nta %

B71231

L

ö

ptid

flack och har sedan t o m blivit svagt ne­gativ.

Under början av 1989 har hela räntenivån förskjutits nedåt. Förskjutningen har föror­sakats av beskeden om en slutgiltig avveck­ling av valutaregleringen. Fria kapitalrörel­ser ut och in ur landet bl a vad beträffar köp och försäljning av obligationer skulle på grund av den relativt höga svenska nivån i princip tendera att pressa ner de svenska räntorna mot de utländska. Genom en ned­gång i början av januari innevarande år har också räntegapet mot korgräntan minskat. Räntegapet har tidigare ungefär motsvarat skillnaden i inflationstakt mellan Sverige och OECD-området. Denna skillnad i infla­tionstakt väntas bestå även 1989. Vid mins­kat ränlegap skulle detta innebära att Sveri­ge relativt omvärlden skulle få en lägre real ränta.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

2    Riksdagen 1988/89. I saml. Nr 144

ObUgationsmarknaden

Statens upplåning och melDdema härför har slor betydelse för utvecklingen pä obliga-tionsmarknaden. flär har stora förändringar äigt rum under senare år.

Statens budgetläge har sålunda successivt (öibätuats. Ar 1986 uppgick lånebehovet till omkring  mdkr och tidigare till ännu mer. Ar 1987 uppkom ett överskott pä ett tiotal miljarder kr. Det förelåg dock ett "underlig­gande" deficit, i den meningen att 15 mdkr drogs in genom engångsskatt pä (örsäk-lingsboiagen. Ar 1988 har ordinarie skatter och andra intäkter fortsatt att öka. Netto räknat har därför statsfinanserna gett drygt samma överskott 1988 som 1987 trots bort­fallet av (öisäkringsskatten.

Överskottet pä statsfinanserna irmebär att staten netto räknat gör en avbetalning på den utestående statsskulden. Bäde 1987 och 1988 har staten dock fortsatt att låna upp hos hushållen fastän i minskande omfatt­ning. Syftet har vant att hålla uppe sparan­det. Upplåningen hänför sig i huvudsak till allemanssparandet under det att nettoäterbe-talningar gjorts pä stocken sparobligationer.

Upplåningen hos hushällen har inneburit att irmehavet statspapper hos andra placerare sammanlagt har minskat mer än vad som svarar mot statens finansieringsöveiskott. Både åren 1987 och 1988 har riksbanken minskat sitt irmehav i samband med sina marknadsoperationer. Statens skuld till ut­landet hölls oförändrad 1987. Ar 1988 verkställdes en nettoåterbetalning på om­kring 20 mdkr. För den egentliga obliga­tionsmarknaden dvs den som är utanför riksbanken och hushällen, innebar stats­skuldspolitiken, att nettotillförseln av stats­papper blev negativ år 1987 och bara ett par miljarder kr år 1988. Företag, banker, för­säkringsbolag och AP-fonden har för sina nettoplaceringar därför i huvudsak varit hänvisade till utbudet av bostadsobliga­tioner.

Bostadsinslitulens upplåning följer ganska nära deras utlåning som i sin tur hänger samman med bostadsbyggandet. Ar 1987 ökade bostadsbyggandet mycket kraftigt. Expansionen fortsatte 1988 om än med lägre ökningstakt. Uppbromsningen berodde på en nedgång av ombyggnadsverksamheten. Nybyggnader av flerbostadshus och småhus ökade I o m snabbare än 1987. Nettoutlå­ningen från bostadsinstituten har också ökat. Denna ökning speglar nyproduktio­nen av bostäder men avser också höjningar av gamla län på småhus. Dessutom har en del bostadslån, som legat kortfristigt i ban­ker och finansbolag, omplacerats till bo­stadsinstituten.

Bostadsinstitutens upplåning med obligatio­ner och förlagslån har ökat i takt med net­toutlåningen. Efterfrägan på långa papper har ökat frän försäkringsbolagen och AP-fonden. Samtidigt har nettoutbudet på marknaden från staten som nämnts varit mycket litet. Intresset för länga placeringar har minskat räntedifferensen mellan jämför­bara stats- och bostadsobligationer. Vid början av 1987 var räntedifferensen omkring 0,8 procent. Mot slutet av 1988 hade skill­naden krympt till ett par tiondelar Denna utveckling torde hänga samman med den ökande efterfrågan och med en breddning och ökad effektivitet hos marknaden. 1 sam­ma riktning verkar också av riksbanken fastställda nya regler, som ger bostadsinsli­tuten möjligheter till en mer flexibel upplå­ning.

Nyemissionerna från andra låntagare än bostadsinstituten har varit blygsamma både 1987 och 1988. Upplåningen från andra mel­lanhandsinstitut än bostadsinslitut, från kommuner och landsting, frän näringsliv och banker har sammanlagt inte uppgått till mer än omkring 8 procent av totala nyemis­sionerna. Kommuner och landsting lånade över huvud taget ingenting på obligations­marknaden 1988. Deras relativt måttliga fi­nansiella underskott torde ha täckts med försäljning av mark och fastigheter och med neddragning av likviditeten. Nyemissioner­na från näringslivet låg 1988 under en mil­jard kr Detta kan jämföras med dess upplå­ning i banker som under de tre första kvar­talen 1988 uppgick till omkring 75 miljarder kr. Större delen av denna upplåning togs i utländsk valuta.

Tabellen pä sid 15 visar olika långivares nel-toplaceringar i statspapper och bostadspap­per. Bostadspapper har som nämnts domi­nerat nettouppiåningen på kapitalmarkna­den. Samtidigt har emellertid en viss omför­delning ägt rum av olika placerares innehav av statspapper och bostadspapper.

Bankema minskade 1988 för tredje året i rad sitt obligationsinnehav detta gäller innehavet både av stats- och bostadspapper. Avvecklingen har delvis haft att göra med fortsatt anpassning till borttagandet av kre­ditmarknadsregleringen (likviditetskvoter­na). Framförallt har emellertid avyttringen behövts för att finansiera den kraftiga utlå­ningen.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Placeringar av statspapper) och    Fondens placeringskapacitet 

bostadspapper) 1987 och 1938 mdkr

1987 8.7

1988

-3.3 

5.4

6.3

34.3      23.7

27.6      13.9

9.8 23.7

35.2

13.8

Banker

därav:

-11.2 2.6

28.5

Statspapper Bostadspapper

Försäkringsbolag

därav:

-1.8 30.3

-7.5 13.8

Statspapper Bostadspapper

AP-fonden

därav:

7.0 27.2

10.3 13.4

Statspapper Bostadspapper

Företag m fl

d

ä

rav:

9.8 17.8

76.5

Statspapper Bostadspapper

Totalt

därav:

3.8

72.7

-10.3 45.5

Statspapper Bostadspapper

' Slatsskuldv

ä

xlar och slalsobligalioner. '' Obligationer och f

ö

rlagsl

å

n.

Försäkringsbolagens nettoplaceringar var 1988 mycket större än 1987, då placerings­kapaciteten kraftigt reducerades av engångs­skatten. Ökningen av obligationsinnehavet 1988 var dock betydligt större än vad som svarar mol skallebortfallet. Beloppet inbe­talda premier ökade samtidigt som place­ringen i aktier torde ha varit avsevärt mind­re än 1987. En effekt av att valutaregjering-en för aktiehandel och fastigheter avskaffa­des vid början av 1989 kan bli att placering­ar i (utländska) aktier och fastigheter ökar. Detta skulle i motsvarande mån minska för­säkringsbolagens intresse för obligations­köp.

AP-fondens obligationsplaceringar var 1988 något större än försäkringsbolagens sam­mantaget. Fonden placerade jämförelsevis mer i statspapper och mindre i bostadspap­per. AP-fondens placeringsverksamhet be­skrivs i separat avsnitt i årsredogörelsen.

Sektorn "övriga" är en restpost, som bl a in­nehåller förelag, vissa statsinstitutioner och fonder. Det är troligen de under senare år etablerade avkastningsfonderna som svarar för restsektorns stora placeringar 1988. Den­na sektor har därmed blivit lika stor place­rare på obligationsmarknaden som försäk­ringsbolagen och AP-fonden.

ATP-systemels utveckling under 1988 inne­bar fortsatt höga anspråk på fondens av­kastning. Den del av pensionerna som beta­las med fondförvaltningens avkastning steg till 11.5 mdkr, utgörande 19% av pensions­utbetalningarna. (1987: 9,3% respektive 17%).

Resultatet av fondförvaltningen som den framgår av resultaträkningen, uppgick till 33,7 mdkr. Ett sätt att mäta fondförvalt­ningens totalavkastning framgår av nedan­stående tablå.

1988       1987

312 545 285 833 39 907 32 874

Genomsnittligt dis­ponerat kapital under året* (marknadsvärde, Mkr)

Avkastning (Mkr) (varav)

33 499 31 345 -1-269  

154

-1-6 139  -Hl 683 12,77      11,50

Intäktsräntor/ kostnadsräntor

Reavinstnetto

Förändr. i kurs­värden

3. Totalavkastning (2)%

(1)

(summan av m

ä

nadsv

ä

r.)

12

Genomsn. balansomsI.=

Som framgår av ovanslående avkastningsbe­räkning ingår i avkastningen såväl periodi­serad ränta som realiserade och orealiserade värdeförändringar i portföljen. Dessa har satts i relation (ill ett under året genomsnitt­ligt disponerat kapital baserat bl a på en marknadsvärdering av portföljen. Fondför­valtningens avkastning kan numera mätas på detta sätt eftersom framväxten av funge­rande finansiella marknader efter avregle­ringen och avskaffandet av placeringsplik­ten, möjliggör en kvalitetsmässigt bättre marknadsvärdering. Marknadsvärderingen kan dessutom göras på flera värdepapper än tidigare.

Beräknat som andel av fondkapitalet upp­gick avgiftsunderskottet (avgifter ./. pensio­ner) till 3,5% vid slutet av 1988. Denna an­del motsvarar den reala avkastning som måste tillgodoses för att tillgångamas reala värde skall vara oförändrat. Fondens real­ränta har under året varit större än så eller ca 5%, {1987: 7%) vilket således innebar elt realt överskott.

Figuren på nästa sida är avsedd att schema­tiskt åskådliggöra de kapitalFlöden som ägt rum i fondförvaltningen under år 1988.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

19

Kapitalflöden 1988 (Marknadsvärden mdkr)

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

20

Fondkapitalets utveckling 19601988, (marknadsvärde, Mdkr)

1960

1970     1980    1985     1987

1988

0,0

2,0     10,4     22,9     32,9

39,9

                          0,1       0,4

0,5

 0,5

6,1      22,2     34,5     43,9

49,1

                                 1,4

3,1

   1,2 -19,0 42,1 53,8 60,6

     0,1    0,2    0,3    0,4

0,5

 0,5

6,8      13,4      15,1      24,3

31,5-

      23   10

7    9

11

0,5

35,9 145,3 245,3 297,7

329,2

Avkastning

Avkastning frän delfonder

Avgifter

Överskjutande löntagarfondmedel

Pensionsutbetalningar

Administrationskostnader

Tillväxt i fondkapital(mdkr)

Procentuell förändring av fondkapitalet

Fondkapital (marknadsvärde)

Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 329,2 mdkr vid årets slut. Det är en upp­gång med 31,5 mdkr (1987: 24,3 mdkr).

Fondens kapitalflöden jämte fondkapitalets utveckling i löpande priser åren 19601988 redovisas i ovanstående tablå. Den totala ATP-avgiftens storlek uppgick till 10,6% år 1988 vilket är en höjning med 0,4 procentenheter från 1987. Av denna utgör 0,2 procentenheter en avgift som tillförs lön­tagarfonderna. För innevarande år har riks­dagen beslutat höja totala avgiftssatsen till 11,0% för att finansiera den devalverings­kompensation som utgår i form av en en-gångshöjning av basbeloppet med 600 kr från den 1 januari 1989. Denna höjning av basbeloppet medför en höjning av utbetala­de pensioner med 1,5 mdkr Höjningen av avgiften med 0,4 procentenheter medför en ökning av inkomsterna med 1,9 mdkr.

Under 1988 beräknas den utbetalda löne­summan ha ökat med närmare 10%. Det är en betydligt högre ökningstakt än vad som förutsågs inför 1988. Tillsammans med av­giftshöjningen på 0,4 procentenheter år 1988 har detta inneburit en inte oväsentlig ökning av avgiftsinkomsterna. De uppgick år 1988 lill 49,1 mdkr vilket är en ökning med 11,8% (1987: 43,9 mdkr, 12,4%). Avgiftsun­derlaget beräknas ha uppgått till närmare 470 mdkr under 1988 (1987: 425 mdkr). Till della kommer de egenavgifter som betalas via uppbörden av direkt inkomstskatt. Stor­leken på de egenavgifier som betalades in till fondförvaltningen år 1988 uppgick till 1697 mkr och avsåg inkomståret 1986. Fr o m innevarande år kommer egenavgif­terna atl löpande överföras till fondförvalt­ningen vid varje uppbördstillfälle av B-skatt med elt schablonbelopp motsvarande 11% av B-skattens storlek. Detta innebär att fondförvaltningen åren 1989 och 1990 erhål­ler "dubbla" egenavgifter dvs dels en slutreg­lering av åren 1987 och 1988, dels prelimi­nära överföringar löpande för respektive in­komstår. Detta höjer egenavgifterna till ni­vån 3.500 mkr resp. 4.000 mkr dessa år.

Den uppbyggnad av kapitaltillförseln till löntagarfonderna som författningsmässigt reglerats fram lill slulåret 1990 har hittills

väsentligt underskattats. Den faktiska upp­börden av framförallt vinstdelningsskatten och arbetsgivaravgiften har blivit högre än beräknat. De överskjutande medlen av det växande skatteuttaget skall i avvaktan pä rekvisition av löntagarfonderna förvaltas av förstatredje fondstyrelserna. Vid utgången av år 1988 förvaltade sålunda förstatredje fondstyrelserna 4,4 mdkr av överskjutande löntagarfondsmedel, vilket är en ökning med drygt 3 mdkr år 1988.

När kapitaltillförseln till löntagarfonderna avslutas år 1990 beräknas enligt nu gällande beräkningar löntagarfondernas tillförda ka­pital uppgå lill 17,2 mdkr i löpande priser. Vid ell oförändrat skatteuttag fram t o m år 1990 skulle vinstdelningsskatten och arbets­givaravgiften ha inbringat drygt 10 mdkr ut­över dessa drygt 17 mdkr, vilket "överskott tillföres de tre första AP-fonderna.

1 diagram på sid 18 redovisas tillförseln av medel till de fem löntagarfonderna åren 19841990.

Pensionsutgiftema i ATP-systemet ökade un­der år 1988 med 12,6% till 60,6 mdkr Bas­beloppet, som reglerar värdesäkringen i pen­sionerna ökade från 24.500 kr till 25.800 kr eller med 5,3%. För innevarande år har bas­beloppet fastställts till 27.900 kr eller en ök­ning med 8,1%, varav 600 kr i en engängs-höjning för att kompensera pensionärerna för devalveringen. Antalet ålderspensionärer och det genomsnittliga årsbeloppet åren 19781988 framgår av diagram på sid 18. Utbetalningarna av ATP-pensioner och där­med anspråken på fondens avkastning växer snabbt framöver bl a genom att antalet pen­sionsberättigade ökar liksom deras genom­snittliga pensionspoäng. Till detta kommer en högre genomsnittlig livslängd och en ökad andel, förvärvsarbetande kvinnor sam­tidigt som ATP-systemet när sitt fullfunk-tionsstadium.

För administrationen av allmänna tilläggs­pensioneringen (förutom fondstyrelsernas interna förvaltning) är ett flertal myndighe­ter och institutioner involyerade.

I hanteringen av ATP deltar riksförsäkrings­verket (regelsystem, ADB, pensionsanvis­ningar), försäkringskassan (handläggning

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

21

löntagarfondernas finansiering, utbetalda medel till löntagarfonder och av 13 fondstyrelserna förvaltade medel (ack. värden) Mdkr

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

28

26

?4

22

20

18

16

14

12

10

8

6

4

2

1985

Utbetalda medel till l

ö

ntagarfonder

och utbetalningar), länsskattemyndighet och lokal skattemyndighet (debitering, uppbörd, beräkning av pensionsgrundande inkomst, administration), kronofogdemyndighet (in­drivning), statens löne- och pensionsverk och kommunernas pensionsanstalt (samord­ning av pensionsberäkningar och utbetal­ningar).

Ar 1988 har totalt 448 mkr utbetalats till ovanstående myndigheter. Det är en upp­gång med drygt 100 mkr sedan förra året. Bakgrunden till förändringen är att underla­gen för kostnadsberäkningen tidigare var alltför schablonartad och att vissa kostna­der ej beaktats. Arets utbetalningar grundar

sig på beräkningar utförda och samman­ställda av riksförsäkringsverket.

Summan av de inflöden och utflöden av ka­pital som relaterats ovan har inneburit nel-toplaceringar år 1988 på 23,5 mdkr. Därut­över har under året amorteringar, förfall och inlösen i värdepappersportföljen upp­gått till drygt 21 mdkr i de långfristiga vär­depapperen och till ca 13 mdkr i de kortfris­tiga placeringarna. Till detta kommer om­placeringar i portföljsarnmansättningen på ca 95 mdkr, som gjorts av placeringspolilis-ka skäl. Sammantaget innebär detta att bruttoplaceringarna uppgick till 152,1 mdkr vilket framgår av tablån på sid 19.

Antal ålderspensionärer i ATP-systemet och genomsnittligt årsbelopp

Medel

ä

rsbelopp kr 40000

Antal ATP-

ä

lderspensionarer (1.OOO-tal)

1.100

30.000

900

20.000

1978       1979       1980      1981       1982       1983      1984       1985      1986       1987       1988

10.000

22

Förstatredje fondstyrelsemas placeringar under 1987 och 1988.

Bruttoplaceringar Nettoplaceringar

(miljarder kr)_______________________________ 1988       1987       1988       1987

152,1

97,3

23,5

20,6

133,6

76,7

29,4

16,2

18,5

20,6

-5,9

4,4

Bruttoplaceringar

varav obligationer, förlags- och reverslån

varav penningmarknadsplaceringar

mansätlning för AP-fondens del kan man konstatera följande. Det var fondens be­dömning att ränteläget under 1988 var för­hållandevis högt. Detta resulterade i slutsat­sen att långfristiga placeringar var intressan­ta. Placeringspolitiken inriktades därför pä den långfristiga delen av kreditmarknaden liksom fallet varit under 1987. Uttryckt i termer av ränterisk kan detta beskrivas som alt fonden inte eftersträvat att sänka ränteri­sken under 1988.

Bedömningen av fondens likviditetsbehov var inte annorlunda under del gångna året än vad den varit under tidigare år Detta re­sulterade i att det arbete som har pågått un­der de senaste åren med all, relativt sett, minska andelen statspapper i portföljen och öka inslaget av andra mindre likvida men högre förräntade värdepapper, fortsatte un­der året. Allmänt kan dock konstateras att penning- och obligationsmarknaden såsom marknader betraktade, försämrades under fjolåret vilket försvårade sådana transak­tioner

När det slutligen gäller kreditrisken var lä­get, sett ur fondens synvinkel, oförändrat vilket innebar att huvuddelen av placering­arna även av kreditriskskäl kom atl göras hos de allra bästa låntagarna, dvs hos stats-och bostadssektorn.

Direktlån

Direktlåneverksamheten fortsatte att uppvi­sa samma kännetecken som under tidigare år. Den allt intensivare konkurrensen mellan olika långivare pä marknaden har successivt dragit ner den meravkastning som är möjlig alt uppnå i förhällande till obligationsmark­naden. För fondens del har detta gjort di-rekllånemarknaden mindre intressant. Slut­satsen att obligationsmarknaden utgjorde elt fullgott alternativ till direktlåneverksam­heten har avspeglat sig i en lägre nyutlåning än vad som var fallet tidigare.

Eftersom också de strukturella förändringar­na pä kreditmarknaden med ett starkt mins­kat utbud av direktlån fortsatt att slå ige­nom i AP-fondens direkllåneportfölj, har denna minskat ytterligare. Nedgången gäller sålunda t ex Induslrikredit, som tidigare    /  helt refinansierade sig hos AP-fonden, men numera finansierar sin utlåning på obliga­tionsmarknaden. Vidare har nedgången i re-finänsieringslånen fortsatt under 1988 och kommer, om nuvarande takt fortsätter, att vara eliminerade ur AP-fondens portfölj in­om en mycket snar framtid.

Placeringspolitiken

Värdepappersportföljen

AP-fondens placeringspolitik för värdepap­persportföljen bygger pä en värdering av tre portföljrisker: ränterisk, likviditetsrisk och kreditrisk. Målsättningen är alt med en gi­ven sammansättning av dessa risker uppnå maximal avkastning i värdepappersport­följen.

Ränterisk är ett sätt att beskriva hur mycket en portfölj med fastförränlade värdepapper påverkas av en förändring i det allmänna ränteläget. Ränterisken beror i allt väsentligt på värdepapperets löptid. Valet av ränterisk i en portfölj påverkas bl a av vilken typ av placerare det gäller. För en långfristig place­rare, som t ex AP-fonden, är del naturligt att arbeta med en högre ränterisk, dvs en längre löptid i portföljen, än vad en kort­fristig kassaförvaltare skulle göra. Med det förhållandevis snäva placeringsreglemente som AP-fonden har påverkas också ränte­risken i förlängande riktning.

Det andra centrala riskbegreppet likvidi­tetsrisk beskriver risken för att en långi­vare inte kan omsätta sitt värdepapper i en fungerande marknad. Även här finns del skillnader i attityden mellan olika placerare i marknaden. För AP-fonden som långfristig placerare, är behovet av likviditet eller rörel­sekapital mindre än för t ex ett industriföre­tag. Detta gör att mindre likvida placeringar är av större intresse för fondens del än för flertalet andra placerare.

Kreditrisken anger risken för att en långiva­re inte får tillbaka hela eller delar av kapi­talbeloppet eller räntebetalningarna. I välut­vecklade marknader är staten den bästa lån­tagaren /kreditrisken. Avkastningsjämförel­ser brukar därför utgå från räntan på stats­papper. I den svenska marknaden är merav­kastningen för alt höja kreditrisken, dvs gå från de allra bästa låntagarna till de något mindre goda låntagarna, begränsad. Sanno­likt kommer avkastningsskillnaderna mellan låntagare med olika kreditvärciigheter att öka framöver bl a sorn en följd av den tillta­gande internationaliseringen: Hittills har det dock i huvudsak varit AP-fondens bedöm­ning att den meravkastning som varit möjlig att uppnå genom att placera medlen utanför kretsen av de allra bästa låntagarna, inte va­rit tillräcklig.

När man ser tillbaka pä det gångna verk­samhetsåret och studerar valet av risksam-

Prop.1988/89:144 Bilaga 1

23

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Placeringamas fördelning på låntagarkategorier 1988-12-31

1988

1987

Bost

ä

der 54%

Staten 27%

Seien 27%

PenmngmarKnaas-placering lO/o

N

ä

ringsliv 15*'/c Kommuner 3

PenningmarKnac; placering 3=

N

ä

ringsliv 17C'o Kommuner 4%

Placeringarnas fördelning efter placeringsobjekt 1988-12-31

1988

1987

Obligaiioner &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:13.7pt'p class=MsoNormal>

Obligationer 79%

/V

)

kr--------------- 1

J

V

D

0

i

S

Rwerelin 14%       /

Fertagsl

ä

n1%

He

«

f$l4n 17%       /

\F4rtagsl4n1%

Pennmgmarkriads-placenr1%

Penning marKnads-

placenng 3%

24

Placeringarnas fördelning

AP-fondens placeringar kan fördelas dels på låntagarkategorier, dels på placeringsobjekt. Ovanstående två diagram visar dessa två sätt att fördela placeringarna för verksam­hetsåren 19871988.

AP-fondens placeringar i värdepapper emit­terade av bostadssektom ökade under fjol­året från 49% av de totala tillgångarna till 54%. Detta speglar den ambition, som fon­den haft under senare år, atl uppnå en ökad avkastning genom att placera medel i mind­re likvida tillgångar än t ex statspapper Un­der fjolåret var skillnaden i avkastning mel­lan bostadspapper och statspapper 0,2 0,3%. Denna skillnad i avkastning har där­med kraftigt minskat från 1986 då den som mest uppgick lill nästan 1 procentenhet. Neddragningen är en följd av dels nedgång­en i det statliga upplåningsbehovet, dels en allmän tendens hos marknaden att söka högre förräntade placeringar.

Ambitionen att öka andelen mindre likvida men högre förräntade placeringar i portföl­jen resulterade under 1988 inte i någon ned­dragning i andelen utlåning till staten. Den­na var således oförändrad 27%. Förklaring­en till detta är helt enkelt att bostadssektorn och staten numera helt dominerar obliga-tonsmarknaden, varför det inte var möjligt att verkställa placeringarna i någon större omfattning utanför dessa två sektorer. Ök­ningen i bostadsplaceringar avspeglar såle­des att de två övriga låntagarsektorerna näringsliv och kommuner fortsatte att krympa sina andelar i fondens portfölj.

Bakom dessa två sektorers nedgångar ligger dock olika faktorer. Näringslivet minskar sin andel hos fonden dels som elt resultat av en allmän förändring i kreditefterfrågan, dels beroende på avvecklingen av refinansie-ringslånesystemet. De svenska företagens goda vinst- och likvidtetssituation har under senare tid påverkat deras långfristiga kredit-efterfrågan i sänkande riktning. I den ut­sträckning som upplåning förekommit har den företrädesvis skett till lägre ränta i ut­ländsk valuta e/ler pä den kortlristiga delen av kreditmarknaden, penningmarknaden. Avvecklingen av refinansieringslånen är en fortsättning på den utveckling som har på­gått ända sedan 1984, då dessa lån gavs

marknadsmässiga villkor och således ej möj­liggjorde räntearbilrage för företagens del på AP-fondens bekostnad.

En ytterligare omständighet som döljer sig bakom nedgången i näringslivets upplåning hos fonden är minskningen i den utlåning som fonden traditionellt lämnat till de s k mellanhandsinstituten. Både Induslrikredit, Allmänna Hypoteksbanken och Lantbruks-kredit refinansierar idag sin egen kreditgiv­ning i allt större utsträckning på obliga­tionsmarknaden. Detta förhållande jämte kommunernas vidgade möjligheter på kre­ditmarknaden har resulterat i en nedgång i reverslånens andel av fondens totala till­gångar från 17% år 1987 till 14% vid ut­gången av 1988.

Även den kortfristiga delen av AP-fondens portfölj penningmarknadsplaceringarna minskade från 1987 till 1988. AP-fonden har som regel ingen kortfristig portfölj av placeringsskäl. Det som i fondens balans­räkning benämnes penningmarknadsplace­ringar är förutom den normala kassan, som i och för sig kan uppgå till förhålllandevis stora belopp, kortfristiga placeringar som är förhandsplacerade mot redan gjorda förvärv på terminsmarknaden. AP-fonden har varit en av de stora aktörerna på terminsmarkna­den och aktivt utnyttjat denna för place­ringsändamål. De framtida förvärven i ter­minsmarknaden har likvidmässigt balanse­rats genom förvärv av kortfristiga placering­ar med förfall på terminstidpunkten.

Att den vid utgången av 1988 redovisade penningmarknadsportföljen var väsentligt lägre än året innan berodde på att det vid utgången av 1988 ännu inte öppnats några nya terminskontrakt, väsentligen beroende på omsättningsskattens införande. På mot­svarande sätt fanns det således inte någon anledning för fonden all ha en penning-marknadsportfölj av större omfattning.

Nedgången i placeringsobjekten reverslån och penningmarknadsplaceringar har balan­serats av en ökad andel obligationsplace­ringar Fondens obligationsinnehav utgör nu 84% av den totala tillgångsmassan, vilket är en ökning med 5 procentenheter frän 1987. Den alldeles övervägande delen av dessa ob­ligationsförvärv har, som tidigare nämnts, gjorts i obligationer emitterade av staten och bostadsinstituten.

Prop.1988/89:144 Bilaga 1

25

Portföljavkastning

Det finns många olika sätt att beskriva en värdepappersporlföljs avkastning. En metod är alt bara beräkna den avkastning som fak­tiskt realiserats i portföljen under det gång­na året. Della är dock en ofullständig metod på grund av att den inte täcker t ex värde­förändringar Ett mer fullständigt sätt är istället att förutom det direkta inflödet av räntor och realisationsvinster till portföljen också beakta hur de orealiserade värdena har förändrats. Även med den principen finns del dock många olika sätt att redovisa avkastningen.

För att skapa en ökad möjlighet till jämfö­relse såväl över tiden som mellan olika för­valtare beslöt försäkringsbranschen för ett par år sedan att redovisa sin avkastning en­ligt enhetliga normer AP-fonden har sedan 1986 redovisat sin avkastning på samma sätt. Av nedanstående tablå framgår hur fondens avkastning för perioden 19851988 varit vid en redovisning enligt försäkrings­bolagens modell.*

' Metoden skiljer sig frän den avkastningsmätning som redovisas på sidan 15,

Totalavkastningen består av två komponen­ter: periodiserad ränta och värdeförändring. Detta synsätt innebär att man, något för­enklat, kan beskriva det som att placeraren vid början av året köper en portfölj som se­dan säljes på bokslutsdagen. Avkastningen som kommer placeraren till godo är således all den avkastning som innehavet ger rätt lill. Det finns med detta sätt att mäta av­kastning inga kopplingar till kassaflöden.

Den periodiserade räntan utgör ränleflödet på portföljen oavsett om det utbetalats un­der verksamhetsåret eller inte. Värdeföränd­ringen visar hur portföljens marknadsvärde förändrats under det gångna året som ett re­sultat av skiftningar i det allmänna mark­nadsläget samt de realiserade kursvinster/ förluster som uppstått vid omplaceringar.

Under 1988 hade AP-fonden i sin portfölj en totalavkastning: mätt enligt försäkringsbola­gens modell, på 14,2%. Denna avkastning byggdes upp av 11,9 procentenheter i perio­diserad ränta och 2,3 procentenheter i värde­förändring. 1988 års avkastning var därmed klart högre än under 1987 då totalavkast­ningen stannade vid 12,77o. (Summan av 12,2% i periodiserad ränta och 0,5% i vär­deförändring).

Atl avkastningen under 1988 låg på en så förhållandevis hög nivå berodde väsentligen på värdeförändringen. Under året inträffade en viss höjning av de allra kortaste räntorna samtidigt som de längre räntorna föll. Sam-mantagel innebar detta en positiv utveck­Ung för AP-fondens portfölj som, framför­allt i obligationsportföljen, består av värde­papper med längre löptid. Totalt steg port­följvärdet med 2,3%.

De periodiserade räntorna i fondens portfölj har en klart sjunkande tendens. Detta beror på att det svenska ränteläget numera ligger på en lägre nivå än vad som var fallet t ex i början av 1980-talet. I sin tur betyder del att de nyplaceringar som fonden gör görs till lägre räntesatser. Sakta kommer därför de periodiserade räntorna att sjunka och 1988 utgjorde inget undantag därvidlag.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

AP-fondens avkastning 19851988, procentenheter

1985

Obligationer Lån

Obligationer-)- lån+korta placeringar

___ 1985

total

9,5

13,5

per. ränta värdef.

2,9 O

12,4 13,5

12,8    2,2      10,6

1986

värdef.

4,1

O

per. rän ta 12,9 13,8

13,0

3,1

total 17,0 13,8 16,1

1987

1988

12,2       0,5     12,7

Obligationer Lån

ObligationerH-län-f-korta placeringar

per.ränta. värdef. 12,1 0,6 12,8       0,1

total per.ränta.

12.7

11,8

12.8

12,6

11,9

värdef.

2,8

-0,2

2,3

total 14,6 12,4

14,2

26

Skillnad i avkastningskrav

bostadsobligationer minus statsobligationer med förfall 1992

R

ä

nta % 0.50

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

0,40

Förutom sänkningen av ränteläget, totalt sett, påverkades värdeförändringen i positiv riktning av att marknadens avkastningskrav för att gå från statspapper till mindre likvi­da placeringar sjönk under 1988.

J

1988

Avkastningskravet för placeringar i t ex bo­stadsobligationer sjönk sålunda under året från 0,45 procentenheter till ca 0,25 procent­enheter över räntan på statspapper. Detta ökade marknadsvärdet i fondens innehav av värdepapper utgivna av andra än staten.

AP-fondens avkastning 1988

Marknadsvärde 1987-12-31       1988-12-31 Mkr      %       Mkr      %

Netto

Periodiserad

Värde

Total

plac

ränta

förändring

avkastning'

Mkr

Mkr      %

Mkr      %

Mkr      %

Obligationer-Flån-l-korta placeringar    285 223    100 314 781    100   23 501    33 499   11,9     6 408     2,3    39 907   14,2

Obligationer

Lån

Korta placeringar

226 010

51 390

7 823

79,2 266 385 18 46 505 2,7      1 891

84,6   34 133

14,8 4 783

0,6 5 849

27 087

5 810

602

11,8 12,6

6 500 -92-O

2,8 -0,2

33 587

5 718

602

14,6 12,4

" Totalavkastningen

. Periodiserad ränta + vaideförändrin

Marknadsvärde (1987-12-31) -f hälften av nettoplac hälften av periodiserade räntan

t tablån ovan ingår i obligationer även partial- och förlagslån, tvlarknadsvärdet år genomgående beräknat efter börskurserna vid respektive års slut. I låneportföljen ingår AP-fondens direktlån, refinansieringslån samt kapitalmarknadsreverer. Fr o m 1987-12.31 är kapitalmarknadsreverserna värdera­de i enlighet med marknadsräntorna för motsvarande illikvida placeringar. I övriga fall gäller anskaffningsvärdet. (Vid årsskiftet 1987/88 översteg marknadsvärdet anskaffningsvärdet med 254 Mkr eller 0,5% av anskaffningsvärdet). Fr o m 1988 ingår orealiserad värdeförändring i värdeförändringen för kapitalmarknadsreverser.

I korta placeringar ingår penningmarknadsplaceringar och banktillgodohavanden. Fr ö m 1987-12-31 har marknadsvärden använts mot tidigare anskaff­ningsvärden. Då den metod lör avkastningsberäkning som här används ej lämpar sig iöT enskilda tillgångssjag vilkas innehav varierar kraftigt under året, har avkastningssiffran för korta placeringar ej angivits separat.

27

Redovisningen år 1988

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Arets presentation av fondstyrelsernas för­valtning innehåller en omläggning och en utökning av redovisningen. Omläggningen består i atl resultat- och balansräkningen renodlas till atl utvisa resultaten av enbart förvaltningen. Således har av fondstyrelsen icke påverkbara variabler som avgifter, pen­sionsulbelalningar m m flyttats från resul­taträkningen till skuldsidan i balansräkning­en och ingår i det s k grundkapitlet (se defi­nition nedan). Utökningen beslår i att till förvaltningsberättelsen fogas fr o m i år en resultat- och balansräkning som är uppställd efter reala principer. Resultat- och balans­räkningen efter reala principer presenteras for de tre fondstyrelserna sammantagna.

Anledningen till alt den reala redovisningen införts är det reala avkastningskrav på 3% som ålagts övriga fondstyrelser i ATP-syste­met. Även om det inte finns något motsva­rande avkastningskrav för 13 fondstyrel-

serna, har riksdagen fattat beslut om en en­hetlig redovisning av fonderna inom ATP-systemet. Eftersom portföljförvaltningen in­om ATP-systemet definitivt är av långsiktig karaktär, är det också av intresse att mäta kapitalets förräntning satt i relation lill in­flationen. En årsredovisning som inte beak­tar värdeförändringar i portföljen kan ocksä betraktas som ofullständig. I den reala redo­visningen värderas således portföljen till marknadsvärden på samtliga värdepapper där sä är möjligt. Eftersom portföljvärdet snabbt kan ändras bör man emellertid inte fästa alltför slor vikt vid enskilda år, utan istället betrakta resultatutvecklingen i ett längre perspektiv.

För atl genomföra såväl den nominella som reala redovisningen har en rekonstruktion från 1960 av fondstyrelsernas bokslut fått göras. Därvid har följande definitioner gjorts:

Grundkapital

Summan av avgifter, lönlagarfondsmedel och "utdelning" från övriga delfonder, minskal med utbetalningar avseende pensioner administrationsbidrag (till RFV m fl), överföring­ar till löntagarfonderna, fjärde fondstyrelsen samt femte fondstyrelsen.

Fondkapital

Nominell redovisning

Grundkapitalet enligt ovan ökat med ackumulerade bokföringsmässiga överskott.'

Real redovisning

Grundkapitalet uppindexerat (åren 19601987 med respektive års konsumentprisindex­tal) jämte ackumulerade reala överskott.

Fr o m 1988-01-01 uppindexeras grundkapitalet månadsvis.

Värdepappersportföljen

Nomimell redovisning

Samtliga värdepapper upptages enligt reglementet till anskaffningsvärden.

Real redovisning

1 portföljen ingående obligationer, partialbevis och förlagsbevis upptages till rnarknads-

värde/börsvärde. Onolerade dylika värdepapper upptages till anskaffningsvärde.

Bostadssektorns kapitalmarknadsreverser och penningmarknadsplaceringama upptages till beräknade marknadsvärden. Förändringen av det sammalagda marknadsvärdet på­verkar den reala resultaträkningen.

' Enligt 27 § i reglementet utgör också 13 fondstyrelsernas sammanlagda fondkapital värderat till anskaff­ningsvärde per utgången av närmast föregående är en restriktion för medelstilldelningen till fjärde och femte fondstyrelserna. De medel som ställs till förfogande för vardera av dessa fondstyrelser får högst uppgå till 1% av detta värde. Det motsvarar idag 3,3 mdkr.

Det bokföringsmässiga resultatet av förvalt­ningen av 13 fondstyrelsernas verksamhet (sid 28 övre delen) är baserat på anskaff­ningsvärden och påverkas inte av orealisera­de kursvinster och förluster Det bokförings­mässiga resultatet blev 33,748 mkr (1987: 31,173). Intäklsräntorna, 33.571 mkr var 6,9% hög-

re än föregående år Uppgången förklaras huvudsakligen av att den genomsnittliga portföljstorleken under året varit drygt 20 mdkr högre än föregående år. Marknadens genomsnittliga räntenivå på femåriga stats­obligationen har är 1988 varit 11,2%, vilket är obetydligt lägre än under 1987. Nyplace-ringsräntan på fondens placeringar var nå-

28

got högre än marknadsräntan under året. I posten ingår per balansdagen upplupna ej inbetalda räntor. Dessa ökade från 12.223 mkr år 1987 till 13.972 mkr år 1988.

Övriga intäkter utgörs av avkastningen från småföretagsfonden på knappt 4 mkr.

Nettot av realiserade kursskillnader vid av­yttring av värdepapper har under är 1988 uppgått lill 269 mkr (1987: 154).

Det reala resultatet innehåller också en post där det bokföringsmässiga resultatet korri­geras för inflationen. Nuvärdet av de medel som har tillförts fonden fram till och med 1987 års utgång jämte de medel som tillförts under året 1988 (grundkapitalet) korrigeras med förändringen i konsumentprisindex.

Ar 1988 har denna avsättning för att bevara grundkapitalets köpkraft uppgått till 16,2 mdkr (1987: 11,1).

Vid marknadsvärderingen per 1988-12-31 har portföljens kursvärden i förhållande till anskaffningsvärdena förändrats med totalt 6,1 mdkr (1987:1,7) under året. Det är främst nedgången i marknadsräntorna i de­cember månad som har resulterat i den orealiserade värdetillväxten.

Arets reala resultat blev 23,7 mdkr (1987: 21,8) eller 7,2% av fondkapitalet.

För en långsiktig placerare är det emellertid inte särskilt meningsfullt att tillmäta resulta­tet ett enskilt år någon större vikt, snarare skall man i detta avseende betrakta den rea­la balansräkningen där de ackumulerade reala resultaten sedan fondemas tillkomst kan utläsas. De var 45,5 mdkr vid utgången av 1988.

I samband med rekonstruktionen av bokslu­ten sedan fondernas start 1960 har nedan­stående diagram konstruerats. Det utvisar att de ackumulerade resultaten först är 1986 (bortsett från tidigt 60-tal) var så stora att balans erhölls mot inflationens urholkning av grundkapitalet. Under åren 19731980 urholkades fondkapitalet kraftigt av infla­tionen och de regleringar som påverkade fondens placeringsmöjligheter

Man kan också konstatera att fr o m år 1981 har de reala resultaten varit positiva de enskilda åren. Det är dock de senaste årens goda resultat, främst beroende på de höga realräntorna, som gjort att det sammanlag­da fondkapitalets realvärde har kunnat åter­ställas och öka.

På sid 28 ff redovisas i tkr för förstatredje fondstyrelserna resijltat- och balansräkning sammantagna nominellt och realt samt var för sig i löpande priser avseende räken­ skapsåret 1988 med jämförelsetal för 1987.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Ackumulerade reala ckierskott/underskott i procent av fondkapitalet jämfört med inflationsuppräknat grundkapital 19601988

% av fondkapital -35

29

Administration

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Fondstyrelsernas nuvarande ledamöter och suppleanter, som separat förtecknats, ar ef­ter förslag av arbetsmarknadens parter och andra organisationer förordnade av rege­ringen till dess fondstyrelsernas balansräk­ningar fastställts under 1990. Ordförandena jämte två ledamöter i fondstyrelserna utses direkt av regeringen.

Revisorerna har förordnats intill fastställan­det av balansräkning 1989.

De tre fondstyrelserna har sedan starten 1960 haft en gemensam administration.

Inom fondstyrelserna har under 1988 inrät­tats ett gemensamt placeringsutskott. Place­ringsutskottet är de tre styrelsernas rådgi­vande organ gentemot verkställande direk­tören och administrationen vad gäller place­ringsfrågor. Vidare har bildats ett presidium

bestående av de tre styrelseordförandena. Presidiet är styrelsernas beslutande och råd­givande organ i frågor av administrativ ka­raktär.

Personalen vid fondstyrelsernas gemensam­ma kansli har utöver verkställande direktö­ren utgjorts av 15 anställda.

Fondstyrelsernas administrationskostnader har uppgått till 22.981 tkr (f å 20.101 tkr).

1 löner och ersättningar har utbetalats föl­jande belopp:

Styrelser och verkställande

direktör

1 548 979: 

Revisorer och valvsdelegerade

188 400: 

Övriga befattningshavare

3 608 660: 

Pensioner och arbetsgivar­

avgifter

2 660 134: 

30

Rfesultaträkning, nominell och real

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Första, Andra och Tredje fondstyrelserna Resultaträkning (Tkr)

int

ä

kter

Inl

ä

ktsr

ä

ntor Obligationer Partial t)evis F

ö

riagstjevis Reverser

Refinansieringsl

å

n Penningmarknadsplaceringar (ivriga tnt

ä

ktsr

ä

ntor

Ö

vriga int

ä

kter

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa int

ä

kter

Kostnader

Kostnadsr

ä

ntor

Ink

ö

pskostnader

Administrationskostnader

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa kostnader

Arets resultat

7988

1987

26 787 198 1 618 297 911 5 514 151 195 428 551 130 123 719

24 150 227

2 083

329 194

6 053 953

344 237

511 849

6 356

33 571 155

3 879

808 981

31 397 899

2 289

403 933

34 384 015

31 804 121

72 359

22 981 540 301

52 308

166

20 101

558 135

635 641

630 710

33 748 374

31 173 411

Reait resultat

Nettoresultat enligt ovan                                               33 748 374 31 173 411

Ö

kning/minskning av ej realiserade vinster/f

ö

rluster    6 139 735  1 682 939

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft 

16232025 

11052710

Arets reaia resultat                                                          23 656 084  21 803 640

31

Balansräkning, nominell och real

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Första, Andra och Tredje fondstyrelsen

Balansr

ä

kning per 31.12 (Tkr)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden Penningmarknadsplaceringar Rantefordnngar m m Fordran 

å

 dellonderna V

ä

rdepapper:

Obligationer

Partial bevis

Forlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n 

Ö

vriga tillg

å

ngar Summa tillg

å

ngar

Skulder

Ranteskulder Ovnga skulder Bankl

å

n

Fondkapital

Enligt balansr

ä

kning f. 

ä

r

Tillskjutet grundkapital

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedel)

Ackumulerat 

ö

verskott

Indexuppr

ä

knat grundkapital

Ackumulerat realt resultat

Summa fondkapital f. 

å

r

Innevarande år

Avgifter

/. pensionsmedel / administrationsbidrag

Vinstdelningsskalt

Lontagarfondsavgitter

./. rekvirerade l

ö

nlagarfondsmedel

Summa tillskjutet grundkapital Indexuppr

ä

knat grundkapital 

Ö

verf

ö

ring fr

å

n delfonderna 

Å

rets bokf

ö

rda resultat Arets reala resultat 

Ö

kning fondkapital innevarande 

å

r Summa fondkapital totalt Summa skulder octi fondkapital

1988

1987

Bokf.v.

Markn v.

Bokf.v.

Markn. v.

646 503

646 503

722 225

722 225

1 223 988

1 223 983

6 997 334

6 997 334

13 997 194

13 997 194

12 223 789

12 223 789

489 501

489 501

363 128

363 128

263 862 216

263 856 738

229 629 222

223 402 210

20 113

17 363

25 275

20 885

2 518 608

2 510 548

2613 175

2 586 670

45 029 555

45 181 043

48 791 674

49 045 045

1 323 793

1 323 793

2 344 847

2 344 847

620

620

329 112 091

329 247 291

303 710 669

297 706 133

20 343

20 343

4 354

4 354

9 563

9 563

8 403

8 403

53 891 343

62 356 264

(1 387 613)

(1 101)

249 806 569

218 633 158

275 963 214

273 481 427

21 730 162

-73 478

303 697 912

297 693 376

280 989 422

273 407 949

49 074 694

43 929 467

-60 558 344

-53 800 809

447 948

-343 219

(-11 931 598)

(-10 214 561)

4 408 649

3 457 349

933 347

901 703

-2 264 000

-2 972 541

(3 077 996)

(1 386 511)

-8 853 602

-8 828 050

7 378 424

2 118 659

489 501

489 501

363 128

363 128

33 748 374

31 173412

23 656 084

21 803 640

25 384 273

31 524 009

22 708 490

24 285 427

329 082 185

329 217 385

303 697 912

297 693 376

329 112 091

329 247 291

303 710 669

297 706 133

32

Resultaträkning

Första fondstyrelsen

Första fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av staten, kommuner och dem närstående insti­tutioner och bolag.

De förvallade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskild specifi­cerad uppställning över obligations-, partial- och förlagslån, vilka enligt reglementet bokförts till anskaffningsvärden.

Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångar och skulder per den 31/121988 fram­går av nedanstående resultaträkning och balansräkning.

Resultatr

ä

kning (Tkr)________________________________      1988______ 1987

Int

ä

kter

8 450 870

286

51 493

2 207 258

13 079

137 727

38 500

10 899 213

10 311936

1 293

763

202 915

127 107

11 103 421

10 439 806

19 969

11376

25

9 187

8413

220 877

155 918

Int

ä

ktsr

ä

ntor Obligationer Partialbevis F

ö

rlagsbevis Reverser

Refinansieringsl

å

n Penningmarknadsplaceringar 

Ö

vriga tnt

ä

ktsr

ä

ntor

Ö

vriga int

ä

kter

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa int

ä

kter

Kostnader

Kostnadsr

ä

ntor

Ink

ö

pskostnader

Administrationskostnader

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa kostnader                                                                    250 033___ 175 732

Arets resultat                                                                      10 853 388      10 264 074

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

33

3   Riksdagen 1988/89. I saml. Nr 144

Balansräkning

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Första fondstyrelsen

Balansr

ä

kning per 31.12 (Tkr)

1987

1988

Tillg

ä

ngar

Banktillgodohavanden

338 115

48 094

Penningmarknadsplaceringar

230 222

2 396 936

R

ä

ntefordringar m m

4 314 291

3 800 314

Fordran 

å

 delfonderna

160 347

118 493

V

ä

rdepapper; Obligationer Partialbevis F

ö

rlagsbevis Reverser Refinansieringsl

å

n

82 729 225

3 469

378 631

17 706 763

94 265

100 912 353

92 712 828

Ö

vriga tillg

å

ngar

207

Summa tlllg&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:16.3pt'p class=MsoNormal>

105 955 535

99 076 665

Skulder

R

ä

nteskulder

6 271

375

Ö

vriga skulder

1 515

8 297

Fondkapital Enligt balansr

ä

kning f

ö

regiende ir

Tillskjutet grundkapital

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedel)

Ackumulerat 

ö

verskott

17 280 474

(488 003)

81 787 519

Summa fondkapital f

ö

reg

å

ende 

å

r

99 067 993

92 818 122

Innevarande ir

Avgifter

./. pensionsmedel

./. administrationsbidrag

18 497 415 -23 496 638 -      173 804 - 5 173 027

Vinstdelningsskatt

L

ö

ntagarfondsavgitt

./. rekvirerade l

ö

ntagarfondsmedel

1 469 550

350 570

-     781 072

1 039 048

Summa tillskjutet grundkapital

- 4 133 979

- 4 132 696

Ö

verf

ö

ringar fr

å

n delfonderna

160 347

118 493

Arets resultat

10 853 388

10 264 074

(

Ö

kning fondkapital innevarande 

å

r)

(6 879 756)

(6 249 871)

Summa skulder och fondkapital

105 955 535

99 076 665

Not.

Kontrakterade e) likviderade fondaft

ä

rer

avs. k

ö

p          674 174

avs f

ö

rsann.    438 010

Carl Gustaf Scherman

Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN]

Curt[REDACTED_EFTERNAMN]

Stockholm den 3 februari 1989 G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN] (ordf.) Ulf G

ö

ransson Gunnar Hofring Bertil Avelsson

Ivlargot[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m

Sigvard Marjasin

Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (verkst. dir.)

34

Resultaträkning

Andra fondstyrelsen

Andra fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av enskilda större arbetsgivare. Med större ar­betsgivare avses arbetsgivare vilkas lönesumma (avgiftsunderlag) överstiger 225 basbelopp, för 1988 ca 6 mkr.

De förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskild specifi­cerad uppställning över obligations-, partial- och förlagslån, vilka enligt reglementet bokförts till anskaffningsvärden.

Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångar och skulder per den 31/121988 fram­

går av nedanstående resultaträkning och balansräkning.

»

Resultatr

ä

kning (Tkr)__________________________________ rSBS______ 1987

Int

ä

kter

13 445 729

699

152 570

2413312

173 790

306 779

50 054

16 542 933

15 288 825

1 293

763

434 321

176 554

16 978 547

15 466 142

35 387

19 046

-

99

8 172

6 756

233 897

286 197

Int

ä

ltsr

ä

ntor Obligationer Parlialbevis Forlagsbevis Reverser

Refinansieringsl

å

n Penningmarknadsplaceringar 

Ö

vriga int

å

ktsr

ä

ntor

Ö

vriga int

ä

kter

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa Int

ä

kter

Kostnader

Koslnadsr

ä

ntor

Ink

ö

pskostnader

Administrationskostnader

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa kostnader                                                                    277 456___ 312 098

Arets resultat                                                                      16 701091       15 154 044

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

35

Balansräkning

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Andra fondstyrelsen

Balansr

ä

kning per 31.12 (Tkr)

1987

1988

Tillg

å

ngar

Banktillgodofiavanden

274 932

583 202

Penningmarknadsplaceringar

711 129

3 154 715

R

ä

ntefordringar m m

6 994 478

6 099170

Fordran 

å

 deltonderna

187 916

143 416

V

ä

rdepapper: Obligationer Partialbevis F

ö

rlagsbevis Reverser Refinansieringsl

å

n

133 681645

8 623

1 379 639

19 450 782

1 168 985

155 689 674

140 142 917

Ö

vriga tillg

å

ngar

-

207

Summa tillg

å

ngar

163 SSS 336

150 123 420

Skulder

R

ä

nteskulder

10 036

2 290

Ö

vriga skulder

7 738

62

Fondkapital Enligt balansr

ä

kning f

ö

reg

å

ende 

å

r

Tillskjutet grundkapital

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedel)

Ackumulerat 

ö

verskott

27 773 102

(483 715)

122 347 966

Summa fondkapital f

ö

reg

å

ende 

å

r

150 121068

,136 840 358

Innevarande 

å

r

Avgifter

./. pensionsmedel

./. administrationsbidrag

18 545 172 -22 588 262 -      167 085 - 4 210 175

Vinstdelningsskatt

L

ö

ntagarfondsavgift

./. rekvirerade l

ö

ntagarfondsmedel

1 469 550

351 904

-     780 792

1 040 662

Summa tillskjutet grundkapital

- 3 169 513

- 2 016 750

Ö

verf

ö

ringar fr

å

n deifonderna

187 916

143 416

Arets resultat

16 701 091

15 154 044-

(

Ö

kning fondkapital innevarande 

å

r)

-

(13 719 494)

(13 280 710)

Summa skulder och fondkapital

163 858 336

150 123 420

Not.

Kortrakterade ej likviderade fondatf

ä

rer

avs. k

ö

p        1 094 558

avs. f

ö

rs

ä

ljn.    20 155

Curt Nicolin

Leif Lewin

Bertil Whinberg

Stockholm den 3 februari 1989 Hans Als

é

n (ordf.) Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Rune[REDACTED_EFTERNAMN] Inge Granqvist

Bo Rydin

Per-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (verkst. dir.)

36

Resultqtrakntng

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

' Tredje'fondstyrelsen'/' ;/

'''''' \- '[\.:'- -''

Tredje fondstyrelsen tilUöis avgifter, som erlagts av enskilda mindre arbetsgivaré saint s k égen-

; avgutex. Med mindre arbetsgivare avs» arbetsgivare, vilkas lönesunima (avgiftsunderlag),

högst uppgår till 225 basbelopp, för 1988 ca 6 mkr. De överförda egenavgifterna upijår till kr.

1.696.898.220,00 (f ä 1.627;338.674,0p). >.        ;..    ";

' .

M      ,   f ;   -vi

De förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår åv balansläkningen och särskild specifi­

cerad uppställning över obligations-,ipartial- och förlagslån, vilka enligt reglementet bokförts,,

"till anskafftiingsvärden.  ' '   '' '   /,.   t'..:>'=/,:-.' j'    ' .

Resultatet ay årets förvaltning samt delfondens tillgångar och sktilder per den 31/121988 fram­

går av nedanstde resultaträkning och balansiälaiihg. '

-   '      '

Resultatr

ä

kning (Tkr)

,, .... , ,,-      - .--.,

........ 1988::

-     1987

Intakter

, =    /'. ' jl

Int

ä

klsr

ä

nlor                                                . Obligafioner   '           ,    V'"       .," :   Partialljevis

F

ö

rlagsbeyis  .'    ;. ' ;  .    ;:  ; , ';    '

Reverser                 ,.         '   ' .

Refinansieringsl

å

n

Penningmarknadsplaceringar

Ö

vriga int

ä

ktsr

å

ntor      :

         4 890 599 

X                 

632

93 848 i          993 581

" 8559 ',        r 106 624 '!              35166

.' . ' .: '-Jl 

:    .      ','-*

  6129 009,!

5 797 139

Ö

vriga int

ä

kter                   .  ;      V       

1293;;

763::

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper Summa intakter .

';;' /' '"'c:':' ."

 'M7i'746"J' 6 302 048  !

100271 5 698173

Kostnader

:, :   '    '

:''   , ' .%

"..;.* : ;

Kostnadsr

ä

ntor         - r

\7xm '

,

«

 21886.

Ink

ö

pskostnader                           ,              .

i     '         ' ' ;' .   

 '-'''  ' 

 i

'/::'.::

«

:-

Administrationskostnader          ;  ,              .

5 622

    4 932

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper Summa kostnader

85 527 -. 108152  '

116020 142 880

Arets resultat

y         .      ~

6 193 896

5 755 293

37

Balansräkning

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Tredje f ondstyrdsen

BalansrSknIng per 31.12 (Tki)

1987

::.-""'iiiS8"-

nilgingar

Banktillgodohavanden

33 456"'

:   90 929

Penningmarknadsplaceringar

'282 637

1445 683

R

ä

ntefordringar m m

2 688426

2 324 305

Fordran 

å

 delfonderna

       141237-;

101219

V

ä

rdepapper:                                         ' . otdigationer

Parlialbevis                               F

ö

rlagsbevis Reverser Refinansieringsl

å

n

;,/    47 451346   -

-'     ..    8 021

760 338

7 872 011

60 542

56 152 258 ii

50 548 447 !

Ö

vriga tillg

å

ngar

.    206'.

' '-  ' '' i   .

Summa tillg

å

ngar

:-r. [':._

59 298 220

54 510 583

Skulder

R

ä

nteskulder

4 036

1 689

Ö

vriga skulder

310

". \     ' 43

Fondkapital Enllgi balaiartkning l

ö

rag

å

MNle 

å

r

Tillskjutet grundkapital

(varav reserverade l

ö

ntagarfondsmedeQ

Ackumulerat 

ö

verskott

8837-767

(415.895)

45 671084

Summa fondkapital f

ö

reg

å

ende 

å

r

54508851 '

51330 943

Avgifter

./. pensionsmedel

./. administrationsbidrag

12032107 -14 473 444 -      107 059 2 548 396

Vinstdelningsskatt L

ö

ntagarf

ö

ndsavgift ../.rekvirerade l

ö

ntagarfondsmeriel

.    1 469 549

230873

.--   702136

998 286

.'-  '.')

Summa tillskjutet grundkapital

-1550110

- 2 678 604

Ö

verf

ö

ringar fr

ä

n delfonderna

. 141 237

101 219

Arets resultat

6 193896

5 755 293 

(

Ö

kning fondkapital innevarande 

ä

r)

' ', .    ~

(4 785 023)

(3 177 908)

Summa skulder oeh fondkapital       .

59 298 220

54 510 583

Not

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer'

avs. k

ö

p          431213

avs: tars

ä

ljn.  103 383

Kart-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik-V. Ramberg

Hans Billstr

ö

m

Stockholm den 6 februari 1989 Rolf Wirt

é

n (ordf.),   . . Guiitaf Piehl Harry Fj

ä

llstr

ö

m '     Sure[REDACTED_EFTERNAMN]

Thorst

é

n[REDACTED_EFTERNAMN].      , Bengt Uoyd Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (verkst. dir.)

38

Revisionsberättelser

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Första fondstyrelsen

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna pensions­fondens första fondstyrelses förvaltning, fär härmed avgiva revisionsberättelse för år 1988.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra handling­ar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforder­liga.

Räkenskaperna har granskats av Bohlins Revisionsbyrå AB.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller el­jest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 15 februari 1989 Gunnar Danielson (ordf.)

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Kjell-Ake Henstrand

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Andra fondstyrelsen

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna pensions­fondens andra fondstyrelses förvaltning, får härmed avgiva revisionsberättelse för år 1988.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra handling­ar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsätgärder vi ansett erforder­liga.

Räkenskaperna har granskats av Bohlins Revisionsbyrå AB.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller el­jest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 15 februari 1989 Gunnar Danielson (ordf.)

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

August Trolle-Löwen
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Tredje fondstyrelsen

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna pensions­fondens tredje fondstyrelses förvaltning, får härmed avgiva revisionsberättelse för år 1988. Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra handling­ar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforder­liga.

Räkenskaperna har granskats av Bohlins Revisionsbyrå AB.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller el­jest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 15 februari 1989 Gunnar Danielson (ordf.)

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Hugo Orup

Nils Nyqvist

39

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Allmänna Pensionsfonden 19601988

Första, Andra och Tredje fondstyrelsenia

Balansr

ä

kningar per 31.12 I Mkr

1960

1985

1988

1970

1980

1987

Obligationer

396,0

28 198,9

114 526,8

190 118,2

229 629,2

263 862,2

Parlialbevis

121,0

110,2

53,1

25,3

20,1

F

ö

rlagsbevis

15,2

1 145,8

1 989,8

2 780,1

2 613,2

2 518,6

Reverser

59,4

6 355,1

30 561,2

45 591,1

48 791,7

45 029,6

Refinansieringsl

å

n

2 438,6

11 267,4

8 458,0

2 344,8

1 323,8

Penningmarknadsplaceringar

0,1

0,7

2,4

2 657,0

7 717,3

1 868,0

R

ä

ntefordringar m m

'9,1

738 3

5 100,7

9 766,0

12 223,8

13 997,2

Ö

vriga tillg

å

ngar

-

18,1

365,3

492,6

Summa tillg

å

ngar

479,8

38 998,4

163 576,6

259 423,5

303 710,6

329 112,1

Bankl

å

n

_

579,4

Ö

vriga skulder

1.5

1,1

23.5

9,0

12,7

29,9

Fondkapital

478,3

38 417,9

163 553,1

259 414,5

303 697,9

329 082,2

Summa skulder

479,8

38 998,4

163 576,6

259 423,5

303 710,6

329 112,1

Resultatr

ä

kningar I Mkr

19S0

1970

1985

1987

1988

1980

Int

ä

ktsr

ä

ntor:

Obligationer

10,8

1 617,3

9 472,6

20 276,3

24 150,2

26 787,2

Parlialbevis

7,9

8,8

4,4

2.1

1,6

F

ö

rlagsbevis

0,6

73,0

190,6

338,7

329,2

297,9

Reverser

1,0

372,6

2 789,7

5 371,6

6 054,0

5 614.2

Refinansieringsl

å

n

178,8

1 199,7

1 133,7

344,2

195,4

Ö

vriga int

ä

klsr

ä

nlor

0.8

9,7

67,4

766,0

518,2

674.8

Ö

vriga int

ä

kler, kurs-

skillnader m m

406,2

812,9

Summa Int

ä

kter

13,2

2 259,3

13 728,8

27 890,7

31 804,1

34 384,0

Koslnadsr

ä

ntor, ink

ö

pskostnader

och kursskillnader

1,3

44,7

56,1

612,8

610,6

612,6

Fondstyrelsernas administrations-

kostnader

0,5

1,3

6,2

12,8

20,1

23,0

Summa kostnader

1,8

46,0

62,3

625,6

630,7

635,6

Resultat

11,4

2 213,3

13 666,5

27 265,1

31 173,4

33 748,4

40

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Tabell 1. Placeringamas fördelning efter placeringsobjekt under år 1988

(Nominella v

ä

rden och totalt 

ä

ven anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

F

ö

rsta

Andra

Tredje

Totalt

Totalt

fondstyrelsen

fondstyrelsen

fondstyrelsen

nominella

anskaffnings-

Mkr

Mkr

Mkr

v

ä

rden Mkr

v

ä

rden Mkr

9 584

18 241

6 396

34 221

34 228

58

5 822

1 125

7 005

6 909

11

-213

-48

-250

-247

-30

-35

14

-79

-76

9 304

12 703

5 144

27 151

27 228

-451

-622

-162

-1 235

-1 224

697

599

359

1 655

1 663

-5

-13

-8

-26

-25

-81

38

-50

-93

-95

-3

-8

-4

-15

-15

-22

4

-13

-31

-30

-53

-13

-16

-82

-84

-3

55

-17

35

34

-1 282

 1 781

-693

-3 756

-3 762

-837

-4

-6

-847

-846

197

-279

-205

-287

-297

-231

-231

60

402

-401

-396

1 267

-542

-2 205

2 203

-15

-

-

-15

-15

-60

-923

-38

-1 021

-1021

-1 945

-2 860

-1269

-6 074

-5 849

6216

12715

4 346

23 277

23 501

Obllgatlonsl

å

ni)

Staten

Landsting och kommuner

Kommunfinansierande institut

Bostadsfinansierande institut

Foretag

F

ö

retagsfinansierande institut

Utlandska l

å

ntagare

F

ö

rlagsl

å

n

Kommunfinansierande institut Bostadsfinansierande institut Foretag

F

ö

retagsfinansierande institut Banker

Reversl

å

n

Landsting och kommuner' Bostadsfinansierande institut Foretag

F

ö

retagsfinansierande institut Banker

Refinansieringsl

å

n

Penningmarknadsplaceringar)

Summa

1)             Inklusive partiall

å

n.

2)             Inklusive kommunfinansierande institut

' Anskaffningsv

ä

rden.

Tabell 2. Placeringamas fördelning på låntagargrupper under år 1988

(Anskaffningsv

ä

rden, tvikr)

F

ö

rsta            Andra             Tredje                      Totalt

fondstyrelsen    fondstyrelsen    fondstyrelsen             t/lkr      %

_________________________________________________________ Mlv_________ Mlv_________ Mkr_________________ 

53

5 774

1082

6 909

29

-852

-250

-67

-1 169

-5

9 524

12 428

4 963

26 915

115

-521

-2 393

-366

-3 280

-14

-973

-1925

-334

-3 232

-14

-121

-615

-170

-906

4

573

147

138

858

4

4

-13

-8

-25

-1876

-2 752

-1221

-5 849

-25

6 324

12 794

4 383

23 501

100

Staten Kommuner Bostader N

ä

ringslivet d

ä

rav industri m m kraftverk jordbruksn

ä

ring Utl

ä

ndska l

å

ntagare Penningmarknadsplaceringar

Summa

41

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Tabell 3. Placeringamas fördelning efter placeringsobjekt per 31.12 1988

(Nominella v

ä

rden och totalt 

ä

ven anskaffningsv

ä

rden, Ivlkr)

F

ö

rsta

Andra :

Tredje

Totalt

Totalt

fondstyrelsen

fondstyrelsen

fondstyrelsen

nominella

anskaffnings-

Mkr

Mkr :

Mkr

v

ä

rden

v

ä

rden

Mkr

%

Mkr

%

Obligationsl

å

nD

82 982

134 111

47 461

264 554

84

263 882

84

Staten

25 966

45 792

14 099

85 857

28

85 628

27

Landsting och kommuner

802

1 026 

506

2 334

1

2 303

1

Kommunfinansierande institut

442

556

375

1 373

_ 

1 336

Bostadsfinansierande institut

49 468

76 629

27 241

153 338

48

153 061

49

Foretag

4 594

7 054 

2 907

14 555

5

14 499

5

F

ö

retagsfinansierande institut

1 690

2 994

2 288

6 972

2

6 930

2

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

20

60 '

45

125

-

125

F

ö

rlagsl

å

n

379

1 385

761

2 525

1

2 519

1

Kommunfinansierande institut

_      ;

1

1

_

1

Bostadsfinansierande institut

18

31

26

75

_ 

74

_

F

ö

retag

90

217

43

350

348

_

F

ö

retagsfinansierande institut

128

465 1

61

654

653

_ 

Banker

143

672 :

630

1 445

1

1 443

1

Reversl

å

n

17713

19 442 1

7 844

44 999

14

45 030

14

Landsting och kommuner

5 866

471  '

77

6414

2

6416

2

Bostadsfinansierande institut

6 046

7 657 .

2 889

16 592

5

16 622

5

F

ö

retag

4 145

2 421  

416

6 982

2

6 980

2

F

ö

retagsfinansierande institut

1 641

8 893

4 462

14 996

5

14 997

5

Banker

15

-    ;

-

15

-

15

Refinansieringsl

å

n

94

1 169 

61

1 324

-

1 324

-

Penningmarknadsplaceringari

577

1005 '

323

1 905

1

1 870

1

Summa

101 745

157 112

56 450

315 307 100

314 625

100

'1 Inklusive partiall

å

n.

) Inklusive kommunfinansierande institut.

> Anskaffningsv

ä

rden.

Tabell 4. Placeringamas fördelning på låntagargrupper 31.12 1988

(Anskaffningsv

ä

rden, (vikr)

Staten

Kommuner

Bostader

N

ä

ringslivet d

ä

rav industri m m kraftverk jordbruksn

ä

ring

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

Penningmarknadsplaceringar

Summa

F

ö

rsta

Andra

Tredje

Totalt

fondstyrelsen

fondstyrelsen

fondstyrelsen

Mkr

o/o

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

25 899

26

45 607

29

14 122

25

85 628

71

7 062

7

2 039

1

955

2

10 056

3

55 407

55

84 143

54

30 207

53

169 757

54

12 526

12

23 841

15

10 822

19

47 189

15

7 361

7

14 671

9

5 601

10

27 633

9

3 742

4

6 066

4

1946

3

11 754

4

1 423

1

3 104

2

3 275

6

7 802

?

20

60

45

125

568

-

986

1

316

1

1 870

1

101 482

100

156 676

100

56 467

100

314 625

100

42

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Tabell 5. Placeringamas fördelning på låntagargmpper under respektive år

(Anskaflningsr

ä

rden, Mkr)

1985

1970

1980

1988

1960

1987

Mkr

Mkr

Mkr

Mkr

Mkr

Mkr

Sialen

135

29

739

11

6 468

41

5 754

30

9 786

47

6 909

29

Kommuner                            

61

13

593

fi

36S

2

-)56

 1

 1 041

-5

-1 169

-5

Bost

ä

der

173

37

3 664

52

A 247

27

14 190

74

14 936

72

26 915

115

N

ä

ringslivet

102

21

2 026

29

4 807

30

-893

-5

-7 405

-36

-3 280

-14

d

ä

rav industri m m

62

13

1 515

22

3 576

23

-1 394

7

-5 870

-28

-3 232

-14

kraftverk

25

5

337

5

682

4

-137

-1

-1096

-6

-906

-4

jordt)ruksn

ä

ring

15

3

174

2

549

3

638

3

-439

-2

858

4

Uti

ä

ndska l

å

ntagare

-3

-16

_

-22

-28

-25

Pennnginarknadsplaceringar

-

-18

-

1

296

2

4 384

22

-5 849

-25

Summa

471

100

7 001

100

15 869

100

19 169

100

20 632

100

23 501

100

Tabell 6. Placeringamas fördelning på låntagargrupper per 31.12 respektive år

(Anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

1985

1987

1988

1970

1980

1960

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Staten

135

29

3 320

9

34 940

22

72 487

29

78 718

27

85 628

27

Kommuner

61

13

3 978

10

11 036

7

12 759

5

11226

4

10 056

3

Bost

ä

der

173

37

18 420

48

58 280

37

96 898

39

142 841

49

169 757

54

N

ä

ringslivet

102

21

12 405

33

54 036

34

64 661

26

50 469

17

47 189

15

d

ä

rav industri m m

62

13

9 352

25

41 344

26

42 856

18

30 865

11

27 633

9

kraftverk

25

5

1 695

4

8212

5

13 631

5

12 660

4

11 754

4

jordbmksn

å

ring

15

3

1 358

4

4 480

3

8 174

3

6 944

2

7 802

2

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

136

163

198

150

125

Penningmarknadsplaceringar

1

3

2 656

1

7719

3

1 870

1

Summa

471

100

38 260

100

158 458

100

249 659

100

291 123

100

314 625

100

Tabell 7. Tillväxt i fondkapital under respektive år, Mkr (anskaffningsvärde)

1960              1970              1980              1985              1987

1988

Influtna avgifter

468

6 100

22 192

34 494

43 929

49 075

Avkastning fr

ä

n 

ö

vriga

fondstyrelser

53

116

363

490

Int

ä

ktsr

ä

ntor

13

2 259

13 729

27 891

31 398

33 571

Pensionsutbetalnrngar

1 166

-19 030

-42 116

-53 801

-60 558

Kostnadsr

ä

ntor, kurskillnader m m

-1

44

-56

613

-206

200

Administrationskostnader   '

-2

-74

243

-316

363

-472

Reserverade l

ö

ntagarfondsmedel

(f

ö

r

å

rxjring)

-17

1 387

3 078

Tillv

ä

xt i fondkapital

478

7 075

16 645

19 439

22 707

25 384

Procentuella avgiftsuttag'!

3

10

12

10

10,2

10,6

Bastielopp vid ing

å

ngen

av respektive 

ä

r (kronor)

4 000

6 000

13 900

21 800

24 1002)

25 800

Den genomsnittliga direkta r

ä

ntan

p

ä

 de l

å

ngfristiga placeringarna

(procent)

5,63

6,56

9,09

11.58

11,18

11,14

'I Fr

ä

n 1982 ijer

ä

knas avgiftsuttaget p

å

 hela l

ö

nesumman, vilket s

ä

nkte uttaget med 2.8 procentenheter. Fr o m 1984 inkluderas f

ö

rti

ö

jd ATP.avgift om 0,2 procentenheter (f

ö

r l

ö

ntagarfondernas verksamtiet) 1 H

ö

jning till 24 500 den 1/7.

Tabell 8. Värdepappersportföljen per 31.12 respektive år, Mkr

1985

1986

1987

1988

Innetiav av otjligationer, parlialbevis och f

ö

rlagsbevis:

Nominellt

Anskaftningsv

ä

rde

Marknadsv

ä

rde

193 693,5

211 450,8

232 949,9

267 077,5

192 951,4

211 553,9

232 267,7

266 401,0

178 860,3

204 866,4

226 007,2

266 384,6

43

ATP-systemets framtid och finansiering

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

av Krister[REDACTED_EFTERNAMN], verkställande direktör

Den förväntade befolkningsutvecklingen ut­gör en viktig utgångspunkt för en diskus­sion av ATP-systemets framtid. Befolkning­ens fördelning mellan yrkesverksamma och pensionärer har för det första en stor bety­delse för anspråken på omfördelning av de aktivas inkomster till pensionärerna. För det andra har befolkningsutvecklingen betydelse för resurstillväxten som spelar en avgörande roll för pensionssystemets finansieringsprob­lem. Tillväxten påverkas emellertid utöver befolkningsutvecklingen av ett antal andra faktorer förändringar i förvärvsfrekvens, immigration, sysselsättningsgrad, arbetsti­dens längd, produktiviteten. Undersökning­en utgår i det följande från föreliggande prognoser om befolkningsutvecklingen och från varierade antaganden om BNP:s till­växttakt utan att dessa härledes ur specifice­rade antaganden om utvecklingen av de produktionspåverkande faktorerna.

Befolktungsutvecklingen

Aren kring sekelskiftet inträffar betydelse­fulla trendbrott i den svenska befolkningsut­vecklingen. I absoluta tal kulminerar då an­talet personer i åldern 2064 år. Vidare nås ett minimum för antalet personer i åldern över 64 år. Den ekonomiska innebörden av denna utveckling kan illustreras med s k "försörjningskvoter" varmed avses relatio­nen mellan antalet personer i åldern över 64 år och personer i åldern 2064 år. Denna kvot återges i fö jande tabell.

-2035

Tabell 1. Försörjningskvoter 1985-

Personer i åldem över 64 år per hundra i åldem 2064 år

30 31 29 36 38 41

1985 1995 2005 2015 2025 2035

Källa: SCB.

Tabellen visar att försörjningskvoten når ett minimum omkring år 2005 med 29 ålders­pensionärer pä 100 i aktiv ålder. Kvoten sti­ger sedan kraftigt. Ar 2035 går det 41 pen­sionärer på 100 aktiva.

Belastningen på ATP-systemet kan i stort sett väntas spegla försörjningskvotens för­ändringar. Belastningen accentueras därut­över fv att systemet har en bit kvar till sitt fullfunktionsstadium, dvs det skede då alla

pensionärer haft möjlighet att tjäna in full ATP-poäng enligt 30-årsregeln. I motsatt riktning verkar "taket" på 6.5 poäng för in­tjänandet av ATP. Den viktigaste faktorn som bestämmer ATP-systemets utveckling är dock den ekonomiska tillväxten. Tillväx­ten bestämmer takten i det aktuella avgifts­underlagets stegring och utgör därmed grun­den för pensionsystemets utveckling och bärkraft. Något klart samband mellan be­folkningsutveckling och ekonomisk tillväxt finns inte.

ATP-systemets kostnadsutveckling

Riksförsäkringsverkets (RFV) rapport om "ATP och dess finansiering i det medel- och långsiktiga perspektivet" (1987-12-18) base­ras på ett omfattande fakta- och kalkylma­terial. ATP-systemets inkomster och utgifter diskuteras under olika antaganden om den ekonomiska utvecklingen i stort. Viktigast bland dessa antaganden är förutsättningar­na om BNP-tillväxten (ATP-systemet är i stort sett neutralt med avseende på prisför­ändringar). Kalkylerna har gjorts dels med bibehållande av nuvarande regler om ett tak för intjänandepoäng, dels med antagande att ATP-taket fr o m 1990 höjs i takt med ett löneindex eller med den årliga reala till­växten för BNP. För enkelhetens skull anges i fortsättningen en realindexering som "höjt tak".

Följande tabell (tabell 2) visar hur ATP-ut-betalningarna mätta i procent av lönesum­man på lång sikt påverkas av olika ekono­miska tillväxttakter. Ju högre tillväxttakt desto snabbare växer avgiftsunderlaget och desto lägre blir därmed behovet av att höja det procentuella avgiftsuttaget.

Tabell 2.

ÄTPutbetalningar i procent av lönesumman år 2035 vid alter­nativa antaganden om BNP:s ökningstakt.

BNP:5

Nuvarande

Höjt tak

tillväxttakt

regler

0

39,5

39,5

1

30,0

33,6

2

18,8

25,8

3

11,4

21,3

Källa: RFV talxll 10.1. 1987 åre nivå var 12,2%.

Vid nolltillväxt för BNP blir utbetalnings­procenten densamma med som utan takhöj­ning: ATP-andelen stiger i detta alternativ

44

från 1987 års nivå på 12,2% lill 39,5%, dels beroende på att systemet successivt når sitt fullfunktionsstadium, dels på grund av det ökade antalet pensionärer. Vid ökande till­växt bromsar taket upp stegringen av ATP-procenten. Vid en så hög BNP-tillväxt som 3% per år kommer takkonstruktionen till slut att sänka ATP-andelen ner under ut­gångsläget. Med höjt tak är emellertid år 2035 procenttalet nästan dubbelt så högt som skulle ha gällt med nuvarande regler. Ar 1985 var andelen aktiva med inkomst över 7.5 basbelopp bara 5 procent. Vid 3 procents tillväxt skulle år 2035 denna andel ha kommit upp i 84 procent.

Tabell 3 visar hur ATP-utbetalningarna satta i relation till lönesumman utvecklas under perioden fram till 2035. Som illustration har använts det alternativ, som av RFV anges representera ett "mellanläge" med 2% real tillväxt för BNP och lönesumma, 2% real ränta och 5% inflation. Siffrorna i tabellen visar i princip vilka avgiftsuttag, som skulle behövas för att finansiera ATP som ett rent fördelningssystem, dvs. utan att tillgodogö­ra sig fondens avkastning.

Tabell 3.

ATPutbetalningar i procent av lönesumman fram till 2035. (Årlig BNPtillväjct 2%).

Nuvarande

Höjt

regler

1987

12,2

1990

13,7

13,7

1995

14,9

15,0

2005

17,1

17,2

2015

21,0

22,4

2025

20,8

24,5

2035

18,8

25,8

Källa: 1

RFV tabell 10.1.

Fram till 2005 är ATP-procenten densamma med som utan takhöjning. Skillnaden kom­mer till synes först 2015. Vid nuvarande reg­ler kulminerar dä procenttalet. I fortsätt­ningen kommer alltfler inkomsttagare över poängtaket och utbetalningarna som andel av lönesumman sjunker för att vid slut­punkten 2035 ligga ca 50% över dagens ni­vå. Vid takförhöjning har ATP-andelen år 2035 däremot mer än fördubblats jämfört med utgångsläget. Utvecklingen påminner då om de förändringar av försörjningskvo­ten som illustreras i tabell 1.

Det offentliga pensionssystemets totala kostnader

I RFV:s rapport framhävs att kraven på av­giftshöjningar, (tabellerna 2 och 3) bör be­dömas med hänsyn till kostnadsutveckling­en även inom andra delar av det offentliga

pensionssystemet, dvs till folkpensionering­en och pensionstillskotten. Inkomsterna där­ifrån representerar ett grundskydd för för­tids- och ålderspensionärer, som har låg ATP eller inte alls blivit delaktiga av ATP-systemet. Med tiden kommer emellertid alltfler personer att bli berättigade till större ATP-pension, vilket medför att pensionstill­skotten kommer att minska i betydelse med givna regler. En summering av kostnaderna för ATP - och folkpensionsutgifter ger där­för en riktigare bild av det offentliga pen­sionssystemets finansieringsbehov och visar en mycket lugnare stegringstakt än den som gäller för enbart ATP.

I tabell 4 har summan ATP - och folkpen­sioneringsutgifter relaterats till lönesumman. Folkpensionsutgifterna avser de 80% som betalas med socialavgifter (resten finansieras över statsbudgeten). I alternativet "med höjt tak" har inte bara ATP-taket utan även pen­sionstillskotten höjts i takt med ekonomins reala tillväxt. 1 tabellen har använts "mellan-alternativet" med 2% tillväxt för BNP. Ta­bell 4 kan jämföras med tabell 3, som avser enbart ATP-utgifterna. Differensen mellan procenttalen i tabell 4 och tabell 3 utgör alltså folkpensionsutgifternas andel. Satta i relation till lönesumman utgjorde dessa ut­gifter år 1987 9;5%. Procenttalet för folk­pensionsutgifterna beräknas i detta alterna­tiv falla till 7,5% år 1995 och till mindre än 4% vid periodens slut.

TabeU 4.

Summa ATP och folkpensions­utbetalningar i procent av löne­summan fram till 2035. (Årlig BNP-tillväxt är 2%).

Nuvarande

Höjt tak

1987

21,7

1990

22,3

1995

22,4

2005

23,1

2015

26,4

2025

25,4

2035

22,5

Källa: 1

RFV tabell 10.4.

22,3 22,6 23,4 28,1 29,3 29,7

Med bibehållen takkonstruktion når enligt tabellen de totala utbetalningarna ett maxi­mum år 2015. Sett över perioden 1990 2015 motsvarar ökningen en årlig höjning av utgiftsprocenten om 0.10,2%. Därefter faller utgiftsprocenten tillbaka till utgångslä­get. Man får alltså samma utgiftsprofil som för enbart ATP-utbetalningarna enligt tabell 3, men utvecklingen 19902015 blir mer dämpad för de totala utbetalningarna. Fi­nansieringsproblematiken handlar i detta fall, med bibehållen takkonstruktion, myc­ket om att utjämna pucklarna.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

45

Fondkapitalets utveckling vid olika antaganden om tillväxt och avgiftshöjningar 1988 års priser (Mdkr)

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Fondstorlek (IHdkr) 1988 

å

rs priser

900-,

300-

Strategier för avgiftsuttag

Tabell 3 över framtida ATP-utbetalningar visar med förutsättning av en 2-procentig BNP-tillväxt hur uttagsprocenten skulle be­höva förändras i framtiden i ett rent fördel­ningssystem. Till en tid skulle avgiftsprocen­tens höjning kunna uppskjutas eller göras långsammare genom att utnyttja fonderna. Skulle man stanna vid nuvarande avgiftsni­vå skulle fonderna så småningom tömmas.

/ diagrammet ovan åskådliggör kurvan 1 A : fondens utveckling under antagande av 1% årlig tillväxt av BNP och kurvan 1 B utveck­lingen vid 2% BNP-tillväxt. Sistnämnda al­ternativ representerar som nämnts RFVis "mellanalternativ" och kan betraktas som relativt optimistiskt. Kurvorna faller ganska långsamt i början men stupar mot slutet brant nedåt. Detta sammanhänger bl a med de ökade anspråk på systemet, som upp­kommer vid övergången till fullfunktions­stadium. Reala räntan är i båda alternativen två procent. Skillnaden mellan kurvorna be­ror alltså enbart på olikheten i tillväxttakt. Fonden töms omkring år 2006 resp. 2010, beroende på val av tillväxttakt. En ökning i tillväxttakten är, vid oförändrade avgifter.

inte tillräcklig för att lösa ATP-systemets fi­nansiering. De i diagrammet underliggande beräkningarna avser 13:e AP-fondernas utveckling. Bilden ändras emellertid inte nämnvärt av att man också inkluderar 4:e AP-fonden och löntagarfonderna. Fonden töms då ungefär ett är senare än vad som framgår av diagrammet. Detsamma gäller även utvecklingen i alternativ 2 A.

1 detta alternativ förutsätts en avgiftshöj­ning med 0.33 procentenheter per år och en procents BNP-tillväxt. Vid denna låga till­växt hjälper det inte med avgiftshöjningar. Fonden är tömd år 2021 avgiftshöjningar­na har förlängt nådatiden med 15 år jämfört med alternativ 1 A. Vid en BNP-tillväxt med tvä procent per år och samma avgifts­höjning som i alternativ 2 A erhålls emeller­tid en kurva för fondutvecklingen som stiger brant uppåt, vilket är alternativ 2 B i dia­grammet. Denna utveckling innebär alltså ä andra sidan ett betydande överuttag av av­gifter. Det behövs en strategi som mer smi­digt anpassar sig till utgiftsbehovens och av­giftsunderlagets förutsedda förändringar.

En sådan strategi bör innefatta upprätthål­landet av en viss fondstyrka. Pensionsutbe-

46

Realräntans inverkan på fondkapitalet.

Prop. 1988/89; 144 Bilaga 1 .

Fondstorlek (IVldkr) 1988 

ä

rs priser 800

2035 

ä

r

talningar 

ä

r i det n

ä

rmaste ok

ä

nsliga f

ö

r kortsiktiga fluktuationer i reala BNP. Dessa p

å

verkar emellertid omg

å

ende avgifterna. F

ö

r att 

ö

verbrygga tillf

ä

lliga underskott be­h

ö

vs s

å

lunda en f

ö

r s

å

dana eventualiteter anpassad fond. Ett annat motiv f

ö

r en buf­fertfond 

ä

r variationerna i befolkningens sammans

ä

ttning, framf

ö

r allt den starka 

ö

k­ningen i antalet pension

ä

rer relativt antalet f

ö

rv

ä

rvsaktiva. Fr o m omkring 

å

r 2010 st

ä

lls h

ä

rigenom f

ö

rh

å

llandevis h

ö

ga finan­sieringskrav p

å

 den arbetande befolkningen. Om man inte bygger upp reserver medan f

ö

rs

ö

rjningskvoten 

ä

r relativt l

å

g, kommer den n

ä

rmaste framtidens aktiva generation att bidraga f

ö

rh

å

llandevis mindre 

ä

n kom­mande generationer med h

ö

gre f

ö

rs

ö

rjnings­kvoter. Det ligger i den f

ö

rra generationens intresse att skapa goda f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r den ekonomiska tillv

ä

xt med vars hj

ä

lp de­ras tillkommande pension

ä

rsf

ö

rm

å

ner skall betalas.

Balansalternativet i diagram p

å

 sid 43 

ä

r ett exempel p

å

 en s

å

dan strategi. Tillv

ä

xten 

ä

r densamma som i alternativ 2 B, dvs 2%, men det 

å

rliga avgiftsuttaget n

å

got l

ä

gre el­ler 0,31%. Avgiftsh

ö

jningen avbryts dessut­om 

å

r 2009 

avgiften har d

å

 kommit upp i 17,2%. Fram till denna tidpunkt f

ö

religger ett 

ö

veruttag i den meningen att den reala

fonden byggts upp till omkring 50% 

ö

ver utg

å

ngsl

ä

get. Fondstyrkan (fondstorleken dividerad med pensionsutbetalningarna) fal­ler dock kontinuerligt. Fonduppbyggnaden s

ä

kerst

ä

ller emellertid den fortsatta finansie­ringen utan ytterligare avgiftsh

ö

jningar. Reala fonden faller visserligen fram mot 

å

r 2030 men stabiliseras sedan. Avgiftsh

ö

jning­en fr

å

n 11% 

å

r 1989 till 17,2% 

å

r 2009 mot­svarar ungef

ä

r den reduktion av uttaget av folkpensionsavgift som m

ö

jligg

ö

res till slutet av perioden genom folkpensioneringens fal­lande kostnader.

Diagrammet ovan visar effekten av alterna­tiva antaganden om den reala r

ä

ntans niv

å 

p

å

fondutvecklingen. I samtliga alternativ har reala tillv

ä

xten f

ö

rutsatts vara tv

å

 pro­cent och avgiftsuttaget of

ö

r

ä

ndrat. Realr

ä

n­tan har alternativt satts till en, tv

å

 och tre procent. Mellanalternativet motsvarar alter­nativ 1 B i f

ö

reg

å

ende diagram. Det framg

å

r av diagrammet ovan att en r

ä

nteh

ö

jning med en procent bara f

ö

rdr

ö

jer tidpunkten f

ö

r fondens utt

ö

mning med ett eller annat 

å

r. Sk

ä

let till den svaga effekten 

ä

r att en r

ä

nteh

ö

jning inte kan stoppa fondminsk­ningen som sker n

ä

r avgiftsuttaget h

å

lles of

ö

r

ä

ndrat. R

ä

ntan utg

å

r i detta fall p

å

 elt allt mindre kapital. Mot slutet av perioden blir effekten av en r

ä

nte

ä

ndring helt betydel-

47

selös. Hade dé alternativa ränteantagandena i stället använts på "balansalternativet" i diagram på sid 43, så hade skillnaderna i fondutveckling emellertid blivit betydande. Ränteavkastningen hade nämligen då utgått på en på sikt bestående fond. I ett alternativ med 3% realränta hade vid periodens slut fonden ungefär fördubblats, och vid 1% realränta ungefär halverats jämfört med ut­gångsläget.

Frågor för framtiden

ATP-systemet infördes 1961, och baserades på ett beslutsunderlag som tillkommit på 1950-talet. De förutsättningar som då före­låg har i viktiga avseenden ändrats. Detta gäller bl a det sätt på vilket befolkningsut­veckling, inträdet i fullfunktionsstadiet och en relativt svag ekonomisk tillväxt kan för­väntas komma att finansiellt belasta syste­met. Det dröjer visserligen in på början av nästa sekel innan problemen blir akuta. Un­der denna respittid måste det emellertid fat­tas en rad beslut om delar av gällande regel­system.

1. En viktig fråga gäller takkonstruktionen.

Av tabellerna 2 och 3 framgår att in på

2000-talet skulle en realindexering av taket

(en höjning i takt med tillväxten av BNP) le­

da till synbarligen orealistiskt höga avgifts­

uttag. Såtillvida framstår bibehållandet av

taket som en förutsättning för ATP-syste­

mets finansiella trovärdighet.

A andra sidan kan taket komma att skapa växande problem för de avtalsreglerade pen­sionssystemen och därmed dessas trovärdig­het. Särskilt ITP-systemet kan vid snabb BNP-tillväxt utsättas för stora påfrestningar Utgående ITP-pensioner skall höjas i takt med den reala tillväxten medan ATP bara ger underliggande värdesäkring. Med enbart värdesäkring och vid snabb realtillväxt ten­derar ATP-pensioneringen med underliggan­de folkpension att ta karaktären av en för­höjd folkpension. Tillsammans skulle de dock ge ett grundskydd avsevärt mycket högre än det existensminimum som nu ges 3V enbart folkpension med pensionstillägg.

2. Full standardsäkring skulle innebära att

utgående pensioner realindexerades. En så­

dan standardsäkring t ex genom uppräk­

ning helt eller delvis med ett löt\eindex 

skulle fastare knyta erlagda avgifter till ut­

fallande förmåner. Standardsäkring skulle

ge stabila spelregler också i den meningen

att avgiftsuttaget skulle kunna förutses med

stor noggrannhet man skulle alltså i kal­

kylerna för AP-fondens framtida utveckling

inte behöva laborera med olika tillväxtanta­

ganden. Standardsäkring kan å andra sidan

ge svåraccepterade pensionsutfall. En åttio-

åring skulle vid snabb uppindexering kunna

få en pension, som realt sett ligger över den

slutlön han hade före pensioneringen. Mot standardsäkring talar som näinnts frainför allt kostnaden för ATP-systemet. Den ökade stabiliteten skulle därför i praktiken troligen få köpas till priset av sänkt kompensations­grad.

3. Trettio- och femtonårsreglema för intjä­

nande av ATP-poäng motiverades vid sin

tillkomst bl a med att kvinnorna skulle få

ökade möjligheter att intjäna full pension

(30-årsregeln) och få dennas nivå beräknad

på ett inte alltför stort antal intjänandeår

(15-årsregeln). Kvinnors arbetssituation har

emellertid förskjutits i en sådan riktning att

det av denna anledning idag i och för sig

skulle kunna vara motiverat att förlänga in-

tjänandeperioderna. Detta skulle innebära

en besparing på ATP-systemet.

15-års och 30-årsreglerna är också fördelak­tiga för den, som har relativt läng utbild­ningstid och vars inkomster successivt stiger under den aktiva perioden. Såtillvida är ATP-systemet ur socialgruppssynpunkt re-gressivt. Folkpensioneringen verkar emeller­tid progressivt omfördelande. Totalt torde det offentliga pensionssystemet i stort sett vara fördelningsneutralt.

ATP-avgiften fungerar i dag som en löne­skatt. Det framstår från många synpunkter som angeläget att mer ge den karaktär av försäkringsavgift. Det betyder att den inte borde utgå på inkomster intjänade efter 30 år, eftersom avgifter på dessa inkomster inte påverkar pensionens storlek. Detsamma gäl­ler avgifter som utgår på den del av inkoms­ten som överstiger 7,5 basbelopp.

4. Under senare tid har bl a i fondstyrelser­

na diskuterats frågan om den lämpliga tid­

punkten för inträde i ålderspensioneringen.

Tidigare har intresset i detta avseende

främst gällt deltids- och förtidspensionering­

en. Med hänsyn till den förväntade utveck­

lingen av försörjningskvoterna har det emel­

lertid också blivit aktuellt alt kunna öka ar­

betskraften i aktiv ålder genom mobilisering

av den reserv, som kan finnas bland dagens

och framtidens pensionärer. Härför talar

den på senare tid ökade livslängden och det

förbättrade hälsotillståndet hos stora pensio­

närsgrupper. En sådan utveckling skulle bå­

de minska ATP-systemets utgifter och öka

dess inkomster. I praktiken är det här inte

fråga om att höja den lagstadgade pensions­

åldern utan om förbättrade möjligheter att

senarelägga utträdet ur arbetslivet för den

som så kan och önskar. I mycket är detta en

fråga om ändrade avtalsregler och ändrade

attityder hos parterna på arbetsmarknaden.

5. Det framgår av tabell 4 att om man ser folkpensioneringen och ATP som ett konso­liderat system kan man vara relativt opti­mistisk om möjligheterna att bära det fram-

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

48

tida totala avgiftsuttaget under förutsättning

men. Från centrala fördelningssynpunkter

att taket bibehålles i sin nuvarande form

behöver f ö hela ålderspensioneringen inklu-

och att tillväxttakten håller sig åtminstone

sive den privata försäkringen ses som en

kring två procent. Hela det offentliga pen-

helhet. Det är de totala pensionsanspråken,

sionssystemet betraktas då som en helhet

som bestämmer "bördan" för den aktiva

och avgiftsuttaget får inordnas i den statliga

generationen i form av anspråk på en del av

finanspolitiken i stort.

den löpande produktionen oavsett hur dessa

6. Som ovan antytts behövs det från

"P"" finansierats i ett tidigare skede. Fi-

ekonomisk-politisk synpunkt en samordning

nansier.ngsformen far emellertid avgörande

också mellan den offentliga och den avtals-

betyde se for hur  bördan  kommer att

reglerade pensioneringen. Vid bibehållande

övervältras pa olika skikt av den aktiva be-

av nuvarande regelsystem är risken stor för

tolkningen,

ökande spänningar inom och mellan syste-

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

49 4   Riksdagen 1988/89. 1 satnl. Nr 144

Prop. 1988/89:144 Bilaga 1

Kortfattade fakta om allmän tilläggspension (ATP)

Försälcrade

Anställda och egna företagare i åldem 1664 år (för personer födda 19111927 räknas även det 65:e året).

Basbelopp

Basbeloppet uttrycker den värdesäkring som ATP liksom flertalet sociala förmåner är uppbyggt på. Basheloppet fastställs numera för ett helt år i taget och visar förändringen i kotuumentpriser-na från november till november året innan. Basbeloppet respektive år reglerar utbetalningen av ATP

Basbeloppets storlek några år

1905

5 000

1986

2970

6 000

1987

1975

9 000

1988

1980

13 900

1989

1985

21300

loppets storlek några år

23

300

24

100

25

800 27 900

21300

ATP-poäng

Den pensionsgrundande inkomsten (PGl) redovisas på slutskattesedeln varje år Den utgörs i princip av förvärvsinkomsten under året minskad med basbeloppet i januari. Inkomster över 7,5 basbelopp räknas inte med i den pensionsgrundande inkomsten (=taket i ATP).

ATPpoäng

basbelopp

Mfljcitrifl) ATPpoäng uppgår således till 6,5 för varje år. ATPpoängen registreras och sparas för varje individ varje år.

ATP-beräkning

ATPpensionens storlek för år beräknas enligt följande:

Basbeloppet 

X 

60% 

X 

medel-ATPpoäng' 

X 

""'"'*' " ""'' ''

* Genomsnittet av de 15 högsta ATP-poängen. Högst 30 är.

ATP-ålderspension

Utgår normalt från den månad man fyller 65 år

Får att få full ATP skall man arbetat 30 år (för de som är födda 1923 och tidigare gäller särskilda regler). Reduktion med 1/30 för varje felande år.

Av de 30 åren räknas de 15 bästa inkomståren (= inkomst mellan 1 basbelopp och 7,5 basbelopp. Maiimalt för år 1988: 0,6 

X 

6.5 

X 

25.800 = 300 620 kronor

Förtida uttag av ålderspensionen kan göras tidigast från 60 års ålder. Reduktion med 0,5% per "förtida" månad (livsvaraktig).

Uppskjutet uttag av ålderspensionen kan ske längst intill 70 år Förhöjning med 0,6% per upp­skjuten månad.

Försäkringskassan har hand om uträkning och utbetalning av ATP.

Sjukbidrag/förtidspension

Varaktig arbetsoförmåga minst 50% eller varaktig arbetslöshet efter 60 år: sjukbidrag/förtids­pension efter 1 ä 2 år

Förtidspensionens storlek beräknas på samma sätt som för ålderspension (med några undan­tag). Vid fullständig arbetsoförmåga är förtidspensionen samma som ålderspensionen.

Ankepension***

Den avlidne efterlämnar bam som är berättigade till barnpension. Ankan får 20% av mannens ålders-ATPpension; I övriga fall får änkan 40% av mannens ATPpension.

Barnpension***

För bam under 18 år: 30% av den avlidnes beräknade eller verkliga ålders- eller förtidspension.

Detta gäller för första bamet. För varje ytterligare bam ökas procenttalet med 20.

*** Reglerna giiller fr o m är 1990.

50

Fjärde fondstyrelsen

ÅRSREDOVISNING 198 8

A  11       :

jy       J

Prop. 1988/89:144

Allmanna pensionsjonden

BHaga 2

Fjärde fondstyrelsen (Fjärde AP-fonden)

Fjärde AP-fonden ingår i allmänna pensionsfonden.

Allmänna pensionsfonden grundades 1960 efter beslutet att införa en allmän till-läggspensionering finansierad genom obligatoriska arbetsgivaravgifter

Fjärde AP-fonden tillkom 1974 med uppgift att förvalta de medel som används för förvärv av aktier och liknande värdepapper.

Fjärde AP-fonden har genom riksdagsbeslut successivt tilldelats 2.350 mkr.

Från och med den 1 juli 1988 utgör den maximala tilldelningen ett belopp som mot­svarar 1% av det sammanlagda ansk,affningsvärdet på de medel som första, andra och tredje AP-fonderna förvaltar.

Fjärde AP-fonden skall årligen till första, andra och tredje AP-fonderna överföra en avkastning beräknad till 3% på nuvärdet av förvaltade medel.

Fjärde AP-fondens ägarandel i varje enskilt börsnoterat företag får uppgå till högst 10% eller om företaget utgivit aktier med olika röstvärde till högst 10% av det totala rösttalet.

52

1988 i sammandrag

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Fondens grundkapital (dvs summan av de belopp som tilldelats fonden sedan dess tillkomst 1974) är oförändrat 2.350 mkr.

Fondens grundkapital får from 01-07-1988 uppgå till högst 1% av första-tredje fondstyrelsemas tillgångar eller omkring 3.000 mkr vid årsskiftet 1988/89.

Fondens tillgångar upptagna till marknadsvärden uppgick vid årsskiftet till nära 17.5 mdr mot 11.7 mdr vid ingången av året.

Fonden köpte under 1988 värdepapper för 2.0 mdr och sålde värdepapper för 2.2 mdr.

I nyemissioner placerades 367 mkr, varav 151 mkr i icke börsnoterade företag.

Fondens fem största engagemang var vid årsskiftet i ordningsföljd Astra* Volvo, ASEA, SCA och Skånska, som med ett sammanlagt marknadsvärde på 5.4 mdr motsvarde drygt 34% av portföljvärdet.

Fondens engagemang i onoterade företag ökade med 165 mkr under 1988. Det totala investerade beloppet i onoterade företag uppgick till 695 mkr (ca 4% av fondens tillgångar).

Resultatkravet uppfylldes med bred marginal.'- Sammanlagt sedan fondens tillkomst har fonden överträffat resultatkravet att bibehålla grundkapitalets realvärde och ge en årlig utdelning på detta med 3% med över 12 mdr.

Aktiekurserna steg under 1988 med drygt 51%. Index för fondens portfölj steg med nära 54%.

53

VD-översikt

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Ytterst få hade vid 1988 års ingång kunnat förutse en kursuppgång av samma storleksordning sorn året 1986. Den blev nu på procentenheten lika stor dvs 51%. Stockholmsbörsen hade i jämförelse ined de stora börserna en mycket stark utveckling London -1-4%, New York -1-12% och Tokyo -1-40%. Man kan naturligtvis med viss rätt fråga sig om det finns sakliga underlag för en så kraftig uppvärdering av svenska börsnoterade företag i förhållande till många utländs­ka. Faktum kvarstår emellertid marknadlen gjorde den bedömningen år 1988.

Fjärde AP-fondens totalresultat 1988 på nära 5.5 mdr är därmed det bästa i fondens nu femtonåriga histoiia. I resultatet har då inräknats de orealiserade kursvins­ter (r"-ningen av den "dolda reserven" i portföljen), son-   ppkommit på grund av en stark kursuppgång. När man mäter utfallet av aktieplaceringar är det nöd­vändigt att ta med också orealiserade kursvinster och kursförlusteringen placerare köper ju akl:ier enbart för utdelningens skull utan förväntar sig också en värdestegring. Dock bör man som påpekats så många gånger i fondens årsredovisningar och kvartals-rapporter inte fästa alltför stort avseende vid kort­periodiska resultatmätningar. Verksamheten måste ses i ett längre perspektiv, och valet av stickdag kan i hög grad påverka resultatutfallet.

Grundkapitalets realvärde utgör nu vid års;;kiftet 4.9 mdr medan den samlade fondförmögenheten uppgår till 17.3 mdr. "Reserven" är alltså inte mindre än 12.4 mdr. Om grundkapitalet i stället placerats i statsobliga­tioner alltsedan fondens start 1974 skulle förmögenhe­ten vid 1988 års utgång uppgått till ca 5.5 mdr att jäm­föra med den nu redovisade.

Detta visar att 80-talet hittills varit ett aktiesparandets decennium. Avkastningen på aktier har med bred mar­ginal överträffat avkastning på sparande i nominella tillgångar. Det kan inte nog understrykas att detta förhållande kan ändras. Det känns därför tillfredsstäl­lande att fonden har en avsevärd "buffert" för att möta kursnedgångar cx;h ändå klara sitt långsiktiga mål att bevara realvärdet på de mottagna medlen och betala "utdelning".

Under året har den s k ägarutredningen avgivit sitt huvudbetänkande. Utredningen konstaterar att ägan­det i ökande grad institutionaliserats en utveckling som har sin motsvarighet i flertalet länder. Utredning­en pekar på vikten av att fysiska personer direktäger aktier, vilket ökar kraven på öppenhet och bevakning av aktiemarknaden. Utredningen understryker också värdet av att det finns en mångfald av olika placerar-kategorier på marknaden.

Under de senaste åreninte minst under 1988har ett stort antal konvertibla lån riktats till företagens anställda. Således hade 132 noterade företag emitterat personalkonvertibler till ett nominellt värde av drygt 10 mdr fram till augusti 1988. En förskj utning har note­rats i den meningen att villkoren för lånen har blivit allt mindre lika "äkta" konverteringslån. Riskmomen­tet har minskat eftersom räntan på konvertiblema ofta satts i paritet med marknadsräntan och den s k utspädningseffekten för s k gamla aktieägarna har i vissa fall varit icke oväsentlig. Annorlunda uttryckt: Ofta har en inte ringa förmögenhetsöverföring skett från de gamla aktieägarna till konverteringslåneinne-havama vid utgivandet av konvertiblema. Det finns skäl att ifrågasätta denna tendens, särskilt som infor­mationen kring dessa emissioner ibland varit bristfäl-lig-

Fjärde AP-fonden är en av de större placerarna på aktiemarknaden. Det primära målet för fondens verk­samhet är att långsiktigt erhålla en god avkastning på de förvaltade medlen. Det innebär emellertid inte att fonden kan spela en helt passiv roll. Fonden skall kun­na utöva sitt ägarinflytande på ett sådant sätt att det gagnar dels det berörda företaget dels en väl fungeran­de aktiemarknad och därmed också samhällsintresset. En styrka hos Fjäide AP-fonden har varit och är dess oberoende av olika makt- och inflytandegrupper.

54

Riskkapitalmarknaden 1988

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Det gångna året blev kursmässigt ett av de bästa åren någonsin på Stockholmsbörsen. Diagram 1 visar ut­vecklingen av Veckans Affärers totalindex under 1986 och 1987 samt av totalindex och index för några av de viktigaste branscherna månadsvis 1988.

Totalindex steg under året med drygt 51% (föregåen­de år 8%). Kursutvecklingen kan karakteriseras som genomgående fast under året med undantag för sommarmånaderna, som uppvisade en mer oenhetlig tendens.

DIAGRAM 1

AKTIEMARKNADENS UTVECKLING 1985-1988

VERKST

Ä

DER             SKOGSINDUSTRI___ KEMISK INDUSTRI     

Ö

VRIGA

10     20      30     40     50 1988   VECKA

I mitten av december överträffades för första gången den tidigare högstanoteringen från oktober 1987 och föregående års nedgång var således återhämtad i sin helhet. På årets näst sista börsdag den 29 december registrerades den högsta slutnoteringen för totalindex, 1.253.

Den branschmässiga kursutvecklingen under året var påtagligt homogen, särskilt med beaktande av att kursrörelserna under året blev så stora. Det stora un­dantaget härvidlag var årets vinnarbransch, rederier­na, som steg med hela 173%. Bättre än marknaden utvecklades ocksä verkstäderna (-1-61%) medan ke­misk industri (-H42%) och utvecklingsbolagen (-1-40%) utvecklades sämre. Samtliga övriga index­serier inklusive banker och OTC-bolag steg med mel­lan 45 och 55 procent.

Den registrerade aktieomsättningen vid Stockholms Fondbörs (A:I-och A:lI-listorna) minskade från 124,6 mdr 1987 till 115,4 mdr 1988. Därmed sjönk omsätt­ningen för andra året i rad trots att en osedvanligt hög andel kontanta uppköpserbjudanden ingick i den regi­strerade börsomsättningen i fjol. Eftersom omsätt­ningen innehåller såväl en pris- som en volymkompo­nent, är omsättningshastigheten ett mer relevant mått på affärsaktiviteten. Omsättningshastigheten beräk­nas numera månadsvis av fondbörsen. Under 1988 registrerades en omsättningshastighet på drygt 20% jämfört med knappa 30% 1987 och strax under 50% under första halvåret 1986. Omsättningsskatten på aktier fördubblades vid halvårsskiftet 1986.

Den sammanlagda exporten och importen av svenska aktier minskade till 15,3 mdr (22,5 mdr). Om man jämför genomsnittet av dessa köp och försäljningar med den i Sverige registrerade omsättningen, så sjönk denna relation till 7% (9%). Utsträckes jämförelsen till 1986 blir tendensen än mer oroande. Grovt kan sägas att utlandets andel av omsättningen vid Stock­holms Fondbörs har halverats på två år. Innebörden av detta tycks vara att den inhemska och de utländska marknaderna omsättningsmässigt kommunicerar mindre väl, vilket kan leda till en sämre likviditet såväl i Sverige som i utlandet. Det har också påpekats att primärmarknaden för vissa fria aktier tenderar att flytta från Stockholm till i första hand London. Netto­importen av svenska aktier från utlandet uppgick till 2,8 mdr (4,2 mdr).

Optionshandeln fick en betydligt lugnare utveckling i fjol jämfört med föregående år Visserligen omsattes i stort sett lika många aktieoptionskontrakt på de båda optionsbörserna, men mätt i kronor sjönk omsättning­en från 2,9 mdr till 1,9 mdr. Tendensen var densamma för indexoptioner, där omsättningen sjönk från 12,0 mdr tiil 5,2 mdr

Diagram 2 visar kursutvecklingen för ett urval utländs­ka börser mätt i lokal valuta för 1987 och 1988. Den dollarbaserade världsindexutvecklingen under 1987 enligt tidskriften Morgan Stanley Capital Internatio­nal återges också i diagrammet. Det mest anmärk­ningsvärda synes vara avsaknaden av en enhetlig kurs­tendens på aktiemarknaderna internationellt. Skillna-

55

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

DIASFtAM 2

KURStnVECKLINGEN IOLIKALANDER

50%-

40%-30% 20% 10% O 10% 20% 30% 40%-50%

\

Wds

-

1987    index

Liveckling 1988

BRYSSEL   STOCK-    "TOKYO     NEW      uaNtXJN WEmNG-
[REDACTED_EFTERNAMN]                    YORK                  TON

31.9. 88

31.12. 87

derna är mycket stora inte bara mellan mer perifera marknader utan ocksä mellan de tre stora marknader­na, Tokyo, New York och London.

Det totala börsvärdet på de svenska börsbolagen vid det senaste årsskiftet 614 mdr närmade sig en värdering kring 150% av bolagens justerade egna kapi­tal. I ett sådant kursläge förväntar sig aktiemarknaden

att företagens avkastning på eget kapital långsiktigt inte bara skall uppgå till den riskfria marknadsräntan plus ett risktillägg utan dessutom ge en avkastning därutöver. Förväntningarna på börsföretagen, sådana de avspeglades i den allmänna kursnivån, nådde här­med i ett längre perspektiv en för svenska förhållan­den hög nivå.

Gynnsamma omvärldsbetingelser i form av en för­stärkt och utdragen högkonjunktur, en samordnad ekonomisk politik och relativt stabila växelkurser har också bidragit till en god lönsamhetsutveckling för de svenska börsföretagen. Andra faktorer som bidragit till årets kursuppgång är dels den aviserade skatte­reformen, dels det gradvisa avskaffandet av den sven­ska valutaregleringen, vilket allt annat lika sannolikt sänker den svenska räntenivån och därmed avkast­ningskravet.

Ovanstående positiva faktorer torde emellertid ej helt förklara årets kursuppgång. Även de marknadsteknis­ka faktorema har påverkat aktiekurserna i en gynn­sam riktning. Talrika uppköpserbjudanden har gjort börsföretagen till nettoköpare av aktier. Samtidigt har också löntagarfonder och allemansfonder uppträtt som stora nettoköpare av aktier.

Emmissions- och introduktionsvolymen för officiellt noterade företag sjönk under året till 3,4 mdr (5,6 mdr). Härav uppgick nyemissionerna till 2,3 mdr (3,8 mdr). 12 (17) bolag nyintroducerades på A- och OTC-listoma till ett sammanlagt belopp av 1,1 mdr (1,8 mdr).

Under 1988 tillfördes Stockholms Fondbörs 9 (8) nya bolag varav tvä var utländska aktiebolag. 15 (11) bolag avfördes från notering pä grund av uppköpserbj udan-den. Antalet OTC-noterade företag ökade med 2 se­dan listan tillförts 10 (9) nya bolag och 8 (8) avförts från notering.

56

Fonden 1988

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Grundkapitalet

Fondens grundkapital består av de belopp som sedan 1974 successivt förts över från första-tredje AP-fon­derna till fjärde fondstyrelsens förvaltning.

Fram t o m den 30 juni 1988 krävdes riksdagsbeslut för överföring av medel till fonden. Riksdagen hade så­lunda vid fem tillfällen under fondens historia fattat sådana beslut. Fondens grundkapital fastställdes ge­nom det sista av nämnda beslut till 2.350 mkr.

Fro m den 1 juh 1988 ändrades bestämmelserna.

Till fondens förvaltning fär härefter överföras medel som "får uppgå till högst 1 % av det sammanlagda an­skaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrel­serna förvaltar". Medelsramen har härigenom under 1988 ökats med drygt 600 mkr till högst ca 3 miljarder.

Fonden har under året ej rekvirerat ytterligare medel, varför grundkapitalet uppgår till jämfört med 1987 oförändrade 2.350 mkr.

Nuvärdet av grundkapitalet (dvs summan av de succes­siva tillskotten, uppräknade med konsumentprisindex fram t o m december 1988) uppgår till 4,862 mkr. Det uppindexerade grundkapitalet utgör basen för regle­mentets krav på 3% direktavkastning till första-tredje AP-fondema.

De medel som ställts till fjärde fondstyrelsens förfo­gande har investerats dels i värdepapper (svenska no­terade och onoterade värdepapper ochi begränsad omfattning, jfr sid 20utländska värdepapper), dels i likvida medel.

Värdepappersportföljen

Förändringarna i fondens värdepappersportfölj under 1988 har sammanfattats i följande tabell med jäm­förelsetal för 1987 (belopp i mkr):

Fondens köp av värdepapper var 1988 1.998 mkr eller något större än 1987 (1.909 mkr). Däremot var försälj­ningssumman västenligt högre 1988 än 1987 eller 2.240 mkr (1.702 mkr). Detta beror på att fonden accepterat ett antal uppköpserbjudanden, som kommenteras närmare under avsnittet "Noterade värdepapper". Fondens totala nettoförsäljning av värdepapper upp­gick därmed till 242 mkr (nettoköp 208 mkr).    .

Det totala antalet värdepappersaffärer ökade något från ca 950 till knappt 1.000. Ökningen hänför sig till affärer i utländska värdepapper. Kostnaderna för cour-tage uppgick till oförändrat drygt 9 mkr. Omsättnings­skatt har erlagts med cirka 33 mkr (ca 27 mkr). Fonden har gjort affärer med 18 svenska och 3 utländska mäk­lare. Ett tiotal affärer motsvarande knappt 4% av den svenska affärsvolymen har varit direktaffärer utan anlitande av mäklare.

Mätt efter storleken av engagemangen i de enskilda företagen (svenska värdepapper, marknadsvärden, aktier och andra riskkapitalinstrument sammantagna) fördelade sig värdepappersportföljen vid utgången av 1988 på följande sätt:

Engagemang,

Antal

Totalt

mkr

företag

belopp

Procent

>500

10

9.281

;     59.2

250500

13

4.279

27.3

100=S250

5

760

4.8

50100 .

11

788

5.0

10=550   ,

17

514

.3.3

16

61

0.4

72

15.683

100

-:'''.   .;: --; -.        ;   

1988

KÖP

.     1987

FÖRiSÄLJNINGAR

(marknadsvärden) 1988           1987

NETTa PLACERINGAR (likviditetseffekt) 1988             1987

SVENSKA VÄRDEPAPPER noterade   .   '      r    

i nyemissioner

i andrahandsmarknaden-onoterade ,

i nyemissioner

övrigt

216 1.370

151 37

226 1.236

169

117

2.009 23

1.490 37

216 -639

151 14

226 -255

169 80

UTlJUVDSKA VÄRDEPAPPER

1.775 223

1.747 162

2.032 207

1.527 175

-258 16

220 -12

TOTALT

1.998

1.909

2.240

1.702

-242

208

(I ovanstående tabell liksom i nägra tabeller i det följande förekommer det att en summa pä gmnd av avnindningar inte överensstämmer med summan av delposterna.)

'' Börsnoterade eller pä annai sätt dagligen noterade.

57

Fondens placeringar är liksom tidigare koncentrerade till större enskilda placeringar Engagemang på 250 mkr och däröver finns i 23 företag och svarar för näs­tan 90% av portföljvärdet. Inom gruppen 16 mesta omsatta aktier på börsens A:I-lista återfinnes 11 av fondens investeringar över 250 mkr med ett samlat värde på drygt 8,2 miljarder eller nästan 53% av fon­dens portföljvärde.

Det är uppenbart att resultatet av fondförvaltningen är starkt beroende av kursutvecklingen på aktierna i de relativt få företag, där fonden har stora engage­mang. I den meningen är dessa aktieinnehav strategis­ka.

Fördelningen på branscher (procent, marknadsvär­den) av fondens svenska värdepappersportfölj fram­går av följande tabell.

Branschfördeiningi

%

Fondens portfölj

Marknaden»

Bransch                    1988

1987

1986

1988

1987

1986

Verkstäder           40

38

41

32

29

34

Kemisk industri    21

20

22

10

10

11

Skogsindustri        10

9

9

11

12

13

Fastighets- och

byggföretag          9

9

6

15

15

12

Handelsföretag      1

2

2

2

3

4

Rederier

-

-

1

0

0

Utvecklingsbolag   3

3

3

2

2

2

Förvaltningsbolag 2

3

2

13

13

13

Övriga företag      14

16

15

14

16

12

100

100

100

100

100

100

Placeringsinriktningen är som framgår av tabellen i stora drag oförändrad. I fråga om verkstadsföretagen beror ökningen på en gynnsammare kursutveckling för dessa företag än totalindex uppvisar Ökningen i skogsföretag sammanhänger med reellt ökade engage­mang.

Sammansättningen av fondens portfölj skiljer sig i några avseenden från aktiemarknadens fördelning på branscher. Fonden har väsentligt högre andelar aktier i branscher som representerar tillverkningsföretag (verkstäder, kemisk industri, skogsindustri och ut­vecklingsbolag) med tillsammans drygt 70% av port­följvärdet jämfört med drygt 50% för marknaden. Å andra sidan är andelen förvaltningsbolagsaklier i fon­den mycket låg jämfört med branschens marknadsan­del. Andelen aktier i fastighets- och byggföretag är alltjämt betydligt lägre än marknadens.

Tonvikten på tillverkningsföretag är ett uttryck för fondens grundfilosofi att inom ramen för det lång­siktiga avkastningsintresset, som är det primära målet för fondens verksamhet bidra till en vidareutveck­ling av svenskt näringsliv. Också om man i ett längre perspektiv mäter fondens över- respektive underre­presentation i olika branscher finner man att denna grundläggande inriktning bestått.

' VeckansAffärers branschindelning, exkl banker och försäkrings­bolag (som fonden inte får aga aktier >).

Prop. 1988/89: Bilaga 2

Fondens portfölj av noterade värdepapper är i flera avseenden (branschmässigt, antal företag) förhållan­devis koncentrerad. Andra portföljer av samma stor­leksordning (t ex hos de större försäkringsbolagen) uppvisar som regel en betydligt större spridning. Kon­centrationen är en medveten strategi hos fonden. Om man valt rätt aktier ger en sådan portfölj ett bättre utfall än en mer "indexneutral" portfölj. Ä andra si­dan innebär koncentrationen ett högre risktagande. Under 1988 har koncentrationen på företag givit ett gott utfall.

Noterade värdepapper

Fondens omsättning av noterade svenska värdepapper låg under 1988 på en nivå som var ca 20% högre än under 1987. Affärerna på andrahandsmarknaden öka­de i relation till den officiella börsomsättningen och motsvarade 1.4% av denna (drygt 1%). Mer än hela ökningen berodde pä de uppköpserbjudanden, som fonden accepterade under året. Omsättningshastighe­ten i fondens portfölj ligger betydligt under genom­snittet för marknaden. Börsvärdet av fondens portfölj utgör ca 2.9% av det totala börsvärdet av den för fon­den tillgängliga marknaden.

Fonden har under 1988 medverkat till börsintro­duktionen av Volvo i Finland genom att ställa fria B-aktier till förfogande för spridning på marknaden.

Arbitrageaffärer mellan konverteringslån och aktier och mellan olika aktieserier har gjorts i betydande omfattning men har minskat i volym jämfört med före­gående år.

Bland större affärer kan nämnas försäljning av aktier­na i ABV, drygt 320 mkr, i Holmen, drygt 110 mkr, i Swedish Match, nära 360 mkr och i Fläkt nära 80 mkr Samtliga affärer föranleddes av uppköpserbjudanden.

1 nyemissioner i noterade företag har fonden 1988 satsat 216 mkr (226 mkr). Den största enskilda investe­ringen har gjorts i Nordstjernan med 150 mkr.

Fondens fem största engagemang vid årets slut, mätt efter marknadsvärdet, avsåg följande företag:

1.225 mkr 1.109 mkr 1.069 mkr 1.027 mkr 975 mkr

1

(1) Astra

2

(2) Volvo

3

(3) ASEA

4

(4) SCA

5

(6) Sk

å

nska

5.405 mkr

De fem största engagemangen svarade sammantaget för 34% av portföljens marjcnadsvärde eller i stort sett samma andel som föregående år. Nytt engagemang bland de fem största är innehavet i Skånska. Nettoköp har gjorts och kursen på aktien har utvecklats något bättre än genomsnittet för hela aktieportföljen.

1 värdepappersförteckningen på sidorna 16-17 redovi­sas uppgifter om fondens kapital- och rösträttsandelar i de enskilda noterade företagen.

44

58

Prop.1988/89:144 Bilaga 2

Fondstyrelsen har regelmässigt sedan 1975 ("bolags­stämmoåret" för fondens första verksamhetsår, 1974) överlåtit en del av sin rösträtt vid bolagsstämmor i vissa företag till representanter för de anställda i dessa företag (fördelat lika på LO- respektive TCO-anslut-na).

Grunden för rösträttsöverlåtelsen är en specialbe­stämmelse i aktiebolagslagen. Under 1988 har rösträtt överlåtits till de anställda i 16 noterade och 1 onoterat företag.

I fråga om fondens portfölj har följande viktigare för­ändringar skett under året:

Nya företag i portföljen är Almedahl (efter utbyte mot aktier i Fagerhult), Betongbyggen (nyteck­ning), Kramo (nyteckning), NCB (nyteckning), Nordstjernan (nyteckning). Sandblom &text-indent:0cm'>

Ett antal engagemang har avyttrats: ABV (upp­köpserbjudande), Fagerhult (utbyte), Fläkt (upp­köpserbjudande), Frico, Holmen (uppköpserbju­dande), Rottneros och Swedish Match (uppköps­erbjudande)

Större netloköp av aktier har gjorts i AGA, Berg­man &margin-right:14.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:10.0pt;margin-bottom:.0001pt;text-indent:0cm'>

Större nettoförsäljningar av aktier har gjorts i Bahco, Esab, Esselte, Pharmacia och Sandvik

I övrigt hänvisas till värdepappersförteckningama på sid 16-17.

Aktiviteten på marknaden för aktieöptioner har varit väsentligt lägre än under 1987. Fonden har liksom föregående år i begränsad skala deltagit i denna mark­nad främst genom utställande av köpoptioner Optionshandeln under 1988 har givit ett positivt utfall på drygt 1,2 mkr (2 mkr).

Vid årsskiftet utestående köpoptioner redovisas i föl­jande tabell:

Syftet med de utländska placeringarna är, som påpe­kats i föregående årsredovisning, att utgöra ett hjälp­medel i förvaltningen av fondens svenska värdepap­persportfölj. Kontakterna med internationella mäk-larfirmor ger tillgäng till analyser av svenska företag och deras konkurrenter och marknads- och bransch­utvecklingar ur ett internationellt perspektiv. I takt med de svenska storföretagens internationalisering blir sådan kunskap allt viktigare för fonden som place­rare.

Omsättningen har varit fortsatt hög i de utländska portföljerna under 1988. Netto har 16 mkr placerats. Den effektiva avkastningen på portföljen under året uppgår till 10%. Marknadsvärdet på aktieportföljen var ca 35 mkr och fördelade sig med inemot 60% på japanska aktier, drygt 20% på amerikanska aktier och knappt 20% på engelska aktier

Utvecklingen av den utländska portföljen illustreras i följande tabell (belopp i mkr):

1988

1987

1986

Köp

223

162

76

Försäljningar

(marknadsvärden)

207

175

84

Genomsnittlig

portfölj

39

39

37

Effektiv

avkastning

10%

-8%

22%

Onoterade värdepapper

Sommaren 1980 gjorde fonden sin första placering i ett icke noterat företag. Engagemangen på detta om­råde har sedan dess vuxit snabbt.

Marknads- Lösen­

 värde

värde,

 31.12.88,tkr   tkr

Optioner motsvarande Företag      antal aktier

2.800

2.760

Trelleborg 10.000

De underliggande aktierna ingår i fondens aktieport­följ till marknadsvärde och eventuellt försäljningsbe­lopp redovisas som en ansvarsförbindelse inom linjen i balansräkningen.*

Fonden har rätt att placera kapital motsvarande 1% av det bokförda fondkapitalet i utländska aktier För 1988 har det inneburit en placeringsram på ca 67 mkr Som framgår av nedanstående tabell har i genomsnitt 39 mkr av denna ram utnyttjats.

Del erllållna priset för utställda köpoptioner intaktsfores först sedan optionerna förfallit och redovisas dessförinnan under "för­utbetalade intakter" i balansrakningen.

Under 1988 har två engagemang tillkommit. Fonden har förvärvat aktier för drygt 20 mkr i Dentala Protes­laboratoriet, ett företag som tillverkar och säljer tand­tekniska produkter. Företaget planerar för en mark­nadsnotering. Vidare har fonden investerat 60 mkr i Holmens Kraft AB, som övertagit vissa av Holmens Bruks krafttillgängar Under året har fonden deltagit i emissioner i Four Season Venture Capital, Swedish Genetic, SwedeChrome, Centruminvest och Närings­livskredit. Innehavet i Rydgruppen har försålts till majoritetsägaren, varvid en mindre realisationsvinst uppkommit. Ventronic och Mercom är under avveck­ling. Båda företagsgrupperna har varit engagerade i elektronikbranschen och byggdes upp i början på 80-talet. Affärskoncepten har visat sig ej hållbara. Fon­den bedömes göra en avsevärd förlust på dessa engage­mang och årets resultat har belastats med 51 mkr för nedskrivning av engagemangen.

Andelen onoterade företag i fondens portfölj uppgick den 31.12.1988 till ca 4%. Det investerade beloppet var vid samma tidpunkt 695 mkr

59

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Något förenklat kan investeringarna grupperas på följande sätt:

Kraftbolag

172 mkr

Borsmogna företag

 marknadsnotering planeras

138 mkr

Etablerade företag

83 mkr

Utvecklingsbolag med egna

ledningsresurser och god kapitalbas

140 mkr

Utvecklings- och forskningsföretag

72 mkr

Övriga

90 mkr

695 mkr

Som framgår av ovanstående uppställning är investe­ringarna av olika karaktär och riskspridningen får bedömas som godtagbar. Det ekonomiska utfallet av fondens engagemang i onoterade företag kan först med säkerhet bedömas då företagen blir marknadsno-terade eller då avyttringar/avvecklingar av engage­mang sker I dagsläget finns otvivelaktigt vissa engage­mang som innehåller orealiserade värdestegringar. Onoterade företag som under åren 1983-1987 noterats eller avyttrats hade enligt 1987 ärs redovisning tillfört fonden en värdeökning på netto ca 125 mkr Någon bedömning för 1988 har ej gjorts, då inga onoterade företag i portföljen fått någon marknadsnotering. Be­farade förluster på vissa investeringar är lättare att bedöma. Förutom tidigare nämnda förluster på 51 mkr på engagemangen i Ventronic och Mercom till­kommer efter individuell bedömning förlustrisker på 45 mkr

Det bör understrykas att de förluster och förlustrisker som nu belastat årets bokslut uppkommit successivt. 1 tidigare årsredovisningar har det också pekats på att placeringar i onoterade företag (inte minst då venture capitalbolag) är mer riskfyllda än placeringar i större, noterade företag.

Uppkomna värdeökningar och orealiserade värdesteg­ringar på befintliga engagemang är större än förluster och förlustrisker och motiverar att fonden är fortsatt aktiv som riskkapitalkälla för onoterade företag. För­utsättningen för framgång är en selektiv bearbetning av marknaden och att fonden, då det gäller framför allt mindre företag har ett intimt samarbete rned de stora venture capitalbolag i vilka fonden redan är äga-

1988

1987

riA

232

3

6

155

119

4

6

242

-

-

200

Aktieutdelningar

Räntor pä lån

Räntor på likvida medel

Ökning av korta skulder resp

minskning av korta fordringar

Nettoförsäljning av värdepapper

Ökning av grundkapitalet

SUMMA TILLFÖRDA MEDEL   678      563

Nettoköp av värdepapper

-

-208

överföring till 1-3 AP-fondema

-132

-125

Förvaltningskostnader

- 11

-   9

Minskning av korta skulder

-

-   8

SUMMA ANVÄNDA MEDEL   -143   -350

LIKVIDITETSFÖRÄNDRING     535      214

Likviditetsförvaltningen har genom ändring av fon­dens reglemente fro m februari 1988 kunnat utvidgas till att avse placeringar i "värdepapper med hög likvidi­tet avsedda för den allmänna marknaden". Tidigare har placeringarna varit begränsade till bankinlåning, statsskuldväxlar samt bank- och företagscertifikat.

Då det gäller placeringar i företagscertifikat och mark­nadsbevis inriktar fonden sina placeringar på instru­ment utgivna av företag, som erhållit sk rating.

Ränteutvecklingen har under 1988 varit relativt lugn. Marknaden har dock kännetecknats av att den korta räntan tenderat uppåt medan den långa räntan sjunkit något.

Medellöptiden på fondens portfölj har varierat mellan ca 100 dagar och 360 dagar (1987; 90-150 dagar).

Placeringarnas fördelning vid utgången av året fram­går av följande tabell:

Procent

1988

1987

6

42 52

100

6

48 30 16

100

Specialkonto i bank Företagscertifikat Statsskuldväxlar Obligationer

Likvida medel

Fondens likviditet uppgick vid årets utgång till 1.755 mkr, vilket innebär en ökning under året med 535 mkr. Medelbeloppet likvida medel ökade med 298 mkr och uppgick lill 1.515 mkr. 1 förhållande till det totala fond­kapitalet upptaget till marknadsvärde uppgick an­delen likvida medel till 10.2% vilket är något lägre än andelen likvida medel vid föregående årsskifte (10.5%).

1 följande tabell återges en finansieringsanalys för fonden 1988:

Den genomsnittliga avkastningen på likvida medel var under året 10.5% (9.9%). I reala termer innebar detta en avkastning på 4.0% (4.8%).

Bokföringsmässigt resultat

Enligt de redovisningsprinciper som gäller för Allmän­na Pensionsfonden skall fondens tillgångar tas upp till anskaffningsvärden vid beräkningen av fondkapitalet och i redovisningen i övrigt. Det betyder att det bok-

60

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

föringsmässiga utfallet av verksamheten (den övre delen av resultaträkningen pä sid 13) inte har påver­kats av orealiserade kursvinster och kursförluster

Aktieutdelningarna ökade med 18% till 274 mkr (232 mkr). Aktieutdelningarna motsvarar ca 2.3% av mark­nadsvärdet på portföljen av noterade aktier våren 1988 (1987: ca 2.0%).

Ränteintäkterna, 158 mkr (varav 155 mkr på likvida medel), ökade jämfört med föregående år (124 mkr). Ökningen beror på den högre likviditeten under 1988 (jfr sid 10).

Förvaltningskostnaderna ökade med drygt 2 mkr. En uppdelning av förvaltningskostnaderna på viktigare kostnadsslag återfinnes under avsnittet "Administra­tion" på sid 12. Förvaltningskostnaderna motsvarade 1.6 promille (1.5 promille) av det genomsnittliga bok­förda fondkapitalet under året och 0.7 promille om tillgångarna värderas till marknadsvärden..

Årets verksamhet har givit ett rörelseresultat (aktieut­delningar och ränteintäkter minskade med förvalt­ningskostnader) på 421 mkr (348 mkr).

Försäljningarna av värdepapper under 1988 medförde realisationsvinster på 1.183 mkr (648 mkr) och realisa­tionsförluster på 48 mkr (34 mkr). Realisationsvinster och realisationsförluster är inte "planerade" utan upp­kommer successivt som ett resultat av affärsmässigt motiverade omplaceringar i den löpande verksam­heten.

Vid försäljningar ur aktieinnehav med olika anskaff­ningsvärden på delposter tillämpar fonden konse­kvent principen högst in först ut, vilket innebär att realisationsvinsterna minimeras och realisationsför­lusterna maximeras. Intäkterna 1988 vid försäljning av köpoptioner som förfaller 1989 har inte resultat­förts.

DIAGRAM 3

Som redan nämnts i avsnittet om onoterade företag är två företag, Ventronic och Mercom, under avveckling. Förlusterna på dessa engagemang jämte en avsättning för befarade förluster på vissa andra onoterade företag har belastat resultatet med 96 mkr

Fonden skall enligt sitt reglemente som direktavkast­ning till första-tredje AP-fonderna överföra ett belopp motsvarande 3% av realvärdet av grundkapitalet vid årets slut. Denna överföring uppgår för 1988 till 146 mkr (132 mkr).

Efter överföring blev det bokföringsmässiga nettore­sultatet för året 1.313 mkr (829 mkr). Detta belopp tillföres fondkapitalet.

Totalt nominellt resultat

Om årsredovisningen för en aktieförvaltande institu­tion inte beaktar orealiserade värdeförändringar i ak­tieportföljen måste den sägas vara ofullständig och missvisande. Orealiserade kursvinster och kursförlus­ter har i en sådan situation i princip samma karaktär som realisationsvinster och realisationsförluster. 1 och med att likviden av en försäljning reinvesteras i värde­papper är det realiserade resultatet underkastat sam­ma kursrisker som de orealiserade kursförändringar­na. Det är helt klart att aktiekurserna och därmed portföljvärdet kan ändras snabbt valet av stickdag kan i hög grad påverka resultatutfallet. Man bör där­för inte fästa alltför stort avseende vid resultatet under ett enstaka år. Portföljförvaltning är en verksamhet med långsiktiga mål, och utfallet mäste därför ses i ett längre perspektiv.

På grunday kursuppgången från årsskifte till årsskifte har det icke realiserade övervärdet i ponföljen under 1988 ökat med 4.436 mkr. Motsvarande tal 1987 inne­bar en minskning av övervärdet med 1.629 mkr.

61

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Det totala nominella resultatet för 1988 blev därmed 5.895 mkr jämfört med ett underskott på 668 mkr.

Resultatet av portföljförvaltningen sedan fondens tillkomst 1974 återges i diagram 3, som också illu­strerar det reala resultatet.

Realt resultat

Resultaträkningen innehåller ett avsnitt där det totala nominella resultatet korrigeras för inflationen under året och relateras till reglementets krav på 3% real avkastning. Efter avsättning med 274 mjcr (216 mkr) för bevarande av grundkapitalets köpkraft blev det reala resultatet 5.621 mkr (underskott 884 mkr). Med hänsyn tagen till kravet på överföring till första-tredje AP-fondema visade fonden ett överskott pä 5.475 mkr (1987 ett underskott på 1.016 mkr).

Också det reala resultatet bör ses i ett längre perspek­tiv. Man kan i diagram 3 konstatera att sett Iran fon­dens tillkomst kom ackumulerade resultat och acku­mulerade resultatkrav i balans 1981 (dvs under fon­dens åttonde verksamhetsår) och att det ackumulera­de överskottet sedan 1981 ökat med undantag för 1984 och 1987. Vid det senaste årsskiftet översteg det samla­de resultatet motsvarande resultatkrav med drygt 12 miljarder kronor

Performance

Det är av intresse att redovisa utfallet av fondens verk­samhet inte bara i absoluta tal och jämfört med resul­tatkravet utan också i förhållande till kursutveckling­en på aktiemarknaden.

Veckans Affärers totalindex steg under 1988 med drygt 51%. Ett index för fondens värdepappersport­följ visade en uppgång med knappt 54%. Om likvida medel inkluderas i portföljen har fonden haft en total­avkastning på drygt 51% under året.

Fondens överrepresentation i verkstadsinduiitrin är den faktor som främst bidragit till fondens goda relati­va utveckling under 1988.

fjorton ledamöterna (med lika många personliga suppleanter) utses ordföranden och vice ordföranden utan särskilt förslag, två efter förslag av sammanslut­ningar som företräder kommunerna, tre efter förslag av rikssammanslutningar av arbetsgivare, fem efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och två efter förslag av rikssammanslutningar inom koope­rationen.

Antalet anställda vid fondens kansli har under året varit oförändrat åtta.

De totala förvaltningskostnaderna 11.421 tkr, fördela­de sig på följande sätt (med jämförelsetal för 1987):

1987

1988

Löner och ersättningar

Styrelse och verk-

ställande direktör

1.296

1.161

övriga anställda

1.785

1.571

Revisorer

408

272

Pensioner, pensions-

avgifter, lönebikost-

nader, övriga per-

sonalkostnader

2.349

1.934

Lokalkostnader

1.427

965

Informationskost-

nader, prenumera-

tioner, konsult-

tjänster

1.925

1.582

Depåkostnader

734

498

Resekostnader

464

405

Kontorsmaskiner,

inventarier

582

518

övriga förvaltnings-

kostnader

451

179

9.085

Summa

11.421

StockholiTU februari 1989 

/

Administration

Fondstyrelsens nuvarande ledamöter och suppleanter är förordnade av regeringen för tiden fram till dess fondens balansräkning för år 1990 fastställts. Av de

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

62

Förvaltningsberättelse

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

De av fondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskilda specifikationer över fondens värdepappersinnehav vid årsskiftet. Fondens reglemente föreskriver att till­gångarna skall bokföras till anskaffningsvärden.

Resultatet av årets förvaltning samt fondens tillgångar och skulder per den 31 december 1988 framgår av föl­jande resultaträkning samt balansräkning. En kom­mentar till dessa återfinnes på sid 10-12.

Resultaträkning, tkr

Bokföringsmässigt resultat

1988

1987 ,

AktieutdehiiiigaT

Ränteintäkter                                                    .         .

Förvaltningskostnader ...';.,..'

274.266    -. :   157.894 , ./..   11.421

232.141 .    124.462   -

..:.; ./.      9.085

 Rörelseresultat   V       ,'    .,    -.

420.739

'.,,    347.518     ;

Realisationsvinster-               .        '                          ................................................................. 

Realisationisförluster.i     ;, '               L

Nedskrivning:                          .=                      .-'        -

Överföring tiU 1--3 AP-fonderna'>

1.182.516

-   :/.    .47.798

./.    96.164

r 1.459.293 ./.   145.873   :

648.059

./.. 34,421 ' ,

.     961.156, ./.'131.864   ;

Boirittgsmässlgtiuttoresiälät

'  I313M0.

.        829J92    ',

Realt resultat    ,       v

'   J           *     '     /s         .r      " .   -,

'   i             '''

Nettoresultatföre överföring till i-3 ÄP-fondema enlovan                  ..  .  ., '   ökning/minskning av. éj realiserade vinster/ 

förltistei' -    

L459.293     .-. 4.435.576 '.

; ; 961.156;'

, ;-:/.! .628:870;

Nombielltnsiäutt Inkl ef realiserade vbuterZ/Srtiister

, Avsättninj; för beVarande av grundkapitalets köpkraft'?

5.894.869     .      ./.   274.167 '

.    ./.  667.714,' .   ./;. 215;942

Realt resultat Inkl ej nMseradevlnsler/fBrUater

överföring till l--3AP-fpndenia'

5.620.702:

. ./.   145.873 ; -

'   J.  883.656 ./.   131.864    

översluitl/widerskptiijdrUllmuk till resultatkrav

5.474.829 ,

: ji:oi5.52o

'' 3% pä grundkapitalet uppindexerat med konsumentprisindex till penningvärdet i december resp är.

 Härmed avses skillnaden mellan ej realiserade vinster/förluster ("dold reserv" i värdepappcnportföljen) vid årets slut jämfört med vid årets

början. Jfr balansräkningen. ' Uppindexering av grundkapitalet med konsumentprisindex.

63

Balansräkning

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Balansräkning, tkr

1988-12-31

1987-12-31

Bolfårda

MaHcnads-

Bokförda      Marknads-

vården

värden

värden            värden

Tillgångar

Banktillgodohavanden, slatsskuldväxlar.

företagscertifikat

1.755.234

1.755.234

1.220.271        1.220.271

Upplupna intäkter och fönitbetalade

kostnader

1.618

1.618

1.417              1.417

Aktier

6.196.405*'

15.438.760"

5.400.922*'    10.274.207"

Konvertibla skuldebrev, lån med

optionsrätter

198.574*'

278.943"

152.768*'        166.631"

Summa tillgångar

8.151.831

17.474.555

6.775378    11.662.526

1 Skulder och fondkapital

Kortfristiga skulder

Fondlikvider

120

120

_                    _

Skuld till 1-3 AP-fondema

145.873

145.873

131.864          131.864

Upplupna kostnader och förutbetalade

intäkter

7.198

7.198

4.165              4.165

Övriga kortfristiga skulder                                 _

1.114

1.114

242               -242

154.305

154.305

136.271          136.271

AvUtntng

Avsättning för bef ärade förluster

(onoterade företag)

45.000

.    45:000

-" -  ' ; -

2.350.000

2350.000

Uppindexerat grundkapital"

4.862.4;25

.     . 4:588.258

Ackumulerat överskott från föregående år

4.289.106

' , 3.459.815

Ackumulerat överskott i förhållande till

" r :* - 

resultatkrav

6.937.996

7.953.517

Arets nettoresultat

1.313.420

829.292          :

Årets överskott/underskott i förhållande

till resultatkrav

5.474.829 17.275.250

./.1.015.52b.,

7.952.526

6.639.107      11.526.255

1  Summa siculderocfc/DiidiulplUi

8.i5i.831

17.474SS5

6.77S378     11.662.526

oner beträffande aktier i ett

Företag i fondens portfölj till

ett försäljningsvärde av ca 2.8 mkr.

Stockholm 1989-02-15

Sören Mannheimer         Lars Eric Eri csson

GunHeUsvik

HansWerthén

Nilsl.andqvist                Ingemar Es&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:7.9pt'p class=MsoNormal style='margin-left:8.0pt'> Gustav[REDACTED_EFTERNAMN]

Thorstén[REDACTED_EFTERNAMN]

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]                       Dan[REDACTED_EFTERNAMN]

Lage[REDACTED_EFTERNAMN]

KurtLatmeberg

Björn[REDACTED_EFTERNAMN]            Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Under hänvisning till revisionsberättelsen intygas att förestående resultaträkning och balansräkning över-    |

ensstämmer med räkenskaperna.

Stockholm 1989-02-22

Torkel Stem                   Jonas Forssman

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Gösta Telestam

64

Revisionsberättelse

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Undertecknade, som av regeringen förordnats att så­som revisorer granska Allmänna Pensionsfondens fjär­de fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisions­berättelse för år 1988.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, in­venterat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåt­gärder vi ansett erforderliga.

Räkenskaperna har detaljgranskats av REVEKO AB.

Vi finner ingen anledning till erinran mot de värde­papperstransaktioner, som fonden företagit under 1988, eller mot det sätt på vilket desamma genomförts.

Revisionen har icke gett anledning till anmärkning be­träffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upp­tagna resultat- och balansräkningama, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrel­sens förvaltning.

Torkel Stem

Stockholm den 22 febmari 1989

Jonas Forssmun

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Gösta Telestam

Fjärde AP-fonden

Styrelse

Ledamöter

Suppleanter

Sören Mannheimer, jur kand, ordförande

Svante[REDACTED_EFTERNAMN], departementsråd

Vakant, vice ordförande

Vakant

Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd

Gun[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd

Kennart[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd

HansWerthén, tekn dr

Marcus Storch, direktör

Nils Landqvist, docent

Lars Nabseth, professor

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Christopher Friis, direktör

Gustav[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Ame[REDACTED_EFTERNAMN], finansdirektör

Thorstén[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], LOs ordförande

Uno[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Dan[REDACTED_EFTERNAMN], ekonom

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Lage[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Hans[REDACTED_EFTERNAMN], utredningschef

Kurt Lanneberg, ekonomichef

Jaan Kolk, sekreterare

Bjöm[REDACTED_EFTERNAMN],TCOs ordförande

Tobias[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Revisorer

Torkel Stern, direktör, ordförande

Jonas Forssman, direktör

GöstaTelestam, direktör

Anders[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomichef

Vid revisionen medverkar REVEKO AB                                                  |

Kansli

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], verkställande direktör

Lillemor Evertsson

Thomas Halvorsen, vice verkställande direktör

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnel[REDACTED_EFTERNAMN], kamrer

Ame[REDACTED_EFTERNAMN]

Margareta Passad

Catrin[REDACTED_EFTERNAMN]

Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen                                                 |

Besöksadress:

Drottninggatan

82 III

Postadress:

Box3069,10361 Stockholm

Telefon:

08-243390, Telefax: 24 42 40

5   Riksdagen 1988/89. I saml. Nr 144

65

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Värdepappersinnehav per den 31 december 1988

Svenska värdepapper

Aktier, noterade

Företag

Antal

Förändring'*

Marknadsvärde

aktie-

%av

unde

T 1988

tkr

kapital

röster

AGA

3.324.553

+

218.600

723.753

.    7,0

9,0

A

2.438.269

B

886.284

Alfa Laval B

979.368

450.509

6,7

0,0

Almedahl B

225.054

-F

225.054

31.508

3,6

1,4

Andersons B

282.624

-t-

141.312

96.092

12,7

7,7

Arcona A

570.000

186.390

6,4

7,3

ASEA

2.705.290

-

45.000

1.068.558

4,5

3,9

A

1.927.840

B

777.450

Astra

5.461.136

-1-

95.700

1 ?.?,5.2%

7,6

7,2

A

4.324.746

B

1.136.390

Atlas Copco

246.693

68.087

1,1

1,1

Bahco B

713.135

-

250.000

188.477

6,7

4,6

BPA B

220.200

58.133

3,5

0,4
[REDACTED_EFTERNAMN] &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.6pt'p class=MsoNormal style='margin-left:15.0pt'> 479.300

+

291.800

67.102

6,3

4,0

Betongbyggen B

41.000

+

41.000

7.585

2,1

0,8

Eken B

375.000

+

295.000

27.375

6,8

4,0

Electrolux B

3.145.554

918.502

4,5

0,2
[REDACTED_EFTERNAMN] B

1.513.184

+

194.000

553.825

4,0

0,0

ESAB

228.938

-

89.000

73.489

5,3

4,4

A

137.820

B

91.118

Esselte

1.337.880

-

612.900

285.141

3,8

1,4

A

47.888

B

1.289.992

Euroc

705.250

+

2.000

285.545

6,1

7,2

A

688.900

B

16.350

Gambro B

53.700.

5.%1

0,2

0,1

Garphyttan Hesselman

330.000

+

220.000

49.500

7,7

7,7

Gullspång:

B

811.443

357.035

8,5

5,0

Hennes &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.1pt'p class=MsoNormal style='margin-left:15.0pt'> 384.375

126.844

5,1

2,4

Incentive

1.674.001

303.012

8,7

8,2

A

989.978

B

684.023

Inter Innovation

389.999

59.280

10,0

8,6

A

31.373

B

358.626

JM Bygg B

48.000

45.600

1,1

0,5

Kramo B

28.262

+

28.262

3.674

1,6

0,8

Mo och Domsjö

526.901

+

222.000

239.786

4,5

5,0

A

253.318

B

51.583

C

222.000

66

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

%av

Foretag

Antal

Förändring'*

Marknadsvärde

aktie.

under 1988

tkr

kapital

röster

NCB A

11.250.000

-1-11.250.000

29.812

1,6

2,0

Nordstjeman A

1.495.220

-1-

1.495.220

297.549

3,4

4,5

Perstorp B

1.203.278

+

295.000

314.947

6,6

2,9

Pharmacia

2.933.045

-

122.900

486.073

4,5

2,6

A

73.039

B

2.860.006

Procordia

733.313

270.592

2,0

1.7

A

586.650

B

146.663

SCA

2.561.652

+

151.696

942.666

4,6

4,6

A

882.420

B

1.679.232

Saab-Scania

1.328.172

-

8.000

281.415

1,9

1,9

A

1.080.590

B

247.582

Sandblom &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.6pt'p class=MsoNormal style='margin-left:15.0pt'> 97.500

+

97.500

11.700

3,5

1,9

Sandvik

3.078.321

-

137.000

903.226

.  5,9

    5,7

A

2.352.253

B

726.068

Siab

261.100

+

>261.100

71.803

3,1

1,3

A

63.800

B

197.300

Sila A

1.100.000

+

200.000

143.000

6,2

6,2

Skånska

2.315.900

+

389.400

974.994

3,7

2,6

A

35.000

B

2.280.900

SKF

870.819

351.079

3,2

       4,3

A

532.950

B

337.869

Stora B

250.000

+

250.000

80.750

0,4

0,1

Sydkraft A

1.244.040

+

207.340

776.281

5,2

7,7

Thorsman A

9.200

+

9.200

2.088

0,5

0,5

Trelleborg

900.768

+

55.128

254.722

2,3

1,2

B

805.840

C

94.928

Volvo

2.717.201

-

142.000

1.109.452

3,5

6,3

A

1.835.921

B

881.280

Totalt marknadsvärde

14.808.208

Totalt anskaffningsvärde

5.564.643

' Förändringarna anges netto och an vissa fall resultat av flera olika förändringar under året. t ex emission eller yktieuppdelning i komhinution med kop och försäljning.

67

Aktier, onoterade

Prop. 1988/89: Bilaga 2

144

F

ö

retag

Antal

Förändring

under 1988

Anskaffnings­värde tkr

aktie­ kapital

Avesta Krafi pref 1

261.491

BioinveDt

3.000

A               1.500

B               1.500

BouB

10.000

CéDtnimlnvest

113.644

-1- 42.572

A              1.800

B           104.572

C              7.272

Convectus

77.500

A            42.810

B             34.690

Dentala Protes-

laboratoriet dp B

252.000

-h252.000

Enerek

2.000

A              1.300

B                 700

Four Seasons VC

300.000

-I-   75.000

A            16.950

B          283.050

Gruvkraft pref 1

41.500

Holmen Kraft pref 1

540.000

-1-540.000

Junfcaravan pref 1

75.000

NKR Intressenter B

8.184

1-   8.052

Nord-Invent B

135.000

Näringslivskredit A

133.333

+ 50.000

Opti Sensor

10.000

Refina

1.200

Robiisttis

375.000

A           255.000

B           120.000

SNSW Elektronik A

250

-1-      250

SSAB

2.083.333

A           925.000

B        1.158.333

SwedeChrome

1.379.012

-1-879.012

Sweden Options and

Futures Exchange

11.000

A               4.749

B               6.251

Swedish Genetic

15.000

-1-   5.000

A             12.735

B               2.265

Uwelast

300

Ventronic

30.000

Nedskrivet

A             10.975

B              9.025

Pref        10.000

32.686 2.250

4.210 24.641

15.500

21.816 500

78.750

5.188

54.000

7.500

8.500

2.505

16.000

4.000

6.000

46.250

25 116.150

42.177 2.186

42.400

2.000

27,7 27,7

12,6 30,0

7,8 28,8

19,5 37,9

21,0

19,4

7,1 20,0

30,0 22,2

14,0

32,0

9,5

22,2

45,2

22,4

4,9

9,7

16,1

5,8

8,3

1,2

33,3

-47,6

20,4

,20,4

37,5

37;5

25,0

35,4

50,0

50,0

8,3

5,0

14,5

14,5

2,8

2,4

33,3

45,0

30,0 48,0

30,0 49,5

68

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Foretag

Antal

Förändring under 1988

Anskaffnings­värde tkr

aktie­kapital

%av röster

Visentkraft pref 1 Älvkraft pref 1

82.509 500.000

10.314 50.000

12,6 15,9

27,7 28,8

Totalt anskaf&font-family:Verdana'>

595.548

Övriga värdepapper, noterade

(konvertibla skuldebrev med optionsrätter)

Företag

Mo och Domsjö kvb SCA

Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde

Nominellt, ikr

Förändring under 1988

Marknadsvärde, tkr

51.858

-1-51.858

94.984

19.176

84.172

179.156 98.787

Övriga värdepapper, onoterade

(konvertibla skuldebrev)

Företag

Nominellt, tkr

Förändring under 1988    Anskaffningsvärde, tkr

Bioinvent

Centruminvest

Enerek

Esselte

Four Seasons VCM

Gmvkraft

Hohnen Kraft

Inter Innovation

Mercom

Näringslivskredit

Refina

Ventronic

6.750

6.750

17.680

17.680

500

500

1.972

-I- 1.972

5.187

15.000

+ 4.000

15.000

6.670

6.670

6.000

-1- 6.000

6.000

10.000

10.000

6.000

Nedskrivet

-

28.000

-t- 4.000

28.000

4.000

4.000

20.825

Nedskrivet

_

Totalt anskafiningsvärde

99.787

69

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Utländska värdepapper

Aktier

Företag

GBP

Barclays Bank

British Gas

Glaxo

Pmdential Corp

Royal Insurance

Sears

"rusthouse

Unilever

JPY

AsakawaGumi

Mitsubishi Heavy

Mitsubishi Steel

SaitamaBank

Sekisui House

Sekiwa Real Estate

Taisho Mar &font-family:Verdana'>Toyo Corporation

Toyo Exteriör

USD

Burlington Northn

Califomia Biotechnology

Dow Chemical

Handy & font-family:Verdana'>Lilly Eli

Mci Communications

Merck

Stone Container

Union Carbide

Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde

Antal

Marknadsvärde, tkr

10.000

448

60.000

1.046

10.000

1.179

50.000

839

18.000

761

40.000

495

25.000

693

20.000

1.027

5.250

175

100.000

4.890

30.000

4.181

21.000

1.663

20.000

1.858

1.000

56

100.000

6.846

1.000

79

1.100

245

3.000

1.453

11.000

379

2.000

1.076

5.000

529

2.000

1.048

10.000

1.387

2.500

885

5:000

981

5.000

785

35.004

36.214

Sammanfattning av värdepappersförteckningama

Anskaffningsvärden, mkr

Marknadsvärden.-mkr

Svenska aktier, noterade                                                5.564 Svenska aktier, onoterade                                                  596 Utländska aktier                                                                    -36

14.808

596

35

Summa aktier

6.196

15.439

Övriga svenska värdepapper, noterade Övriga svenska värdepapper, onoterade

99 100

179 100

Summa övriga värdepapper Summa värdepapper

199 6.395

279 15.718

' Marknadsvärdena pä utländska värdepapper.har räknats om till SEK efter valutakurserna den 31 december 1988, utan tillägg för värdet av switchpremie.

70

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Kortfattade uppgifter om onoterade företag

Bolag

Engage-    Ägarandel/

mang, mkr

rösträtts-       övriga större

VD/Fondens

andel, %        delägare

styrelserepr.

Kommentarer

X)Kmfthotag

AvntaKnfl (+Vi>entkrafl)

43.0

12.d/27.7

Avesta AB         1

Folke Källberg Thomas Halvorsen

Ginvkratl

11.9

9.5/22.2

Boliden  och kon­sortier av för-

Lennart Wallenius Thomas Halvorsen

HolmeiiKr«fl Juktfavui

60.0

7.5

45.202.4 4.9/9.7

Holmen »knngs-bolag, pensions-

MoDo    »tiftel-sen mfl.

Erik[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas Halvorsen

Hilding Brändström Thomas Halvorsen

Alvknft

50.0 172.4   ,

15.9/28.8

Värmlandsenergil (Uddeholm)     J

Gunnar BAtelson Thomas Halvorsen

B) Övriga bolag

BiolDTeat

9.0

30.0«7.7

LRF.Unsförsfik-

ringsbolagen,

Sveriges

Föreningsbankers

Förbund

Len närt[REDACTED_EFTERNAMN] Mårten[REDACTED_EFTERNAMN]

42.3

37.9/2«.8

SPP/AMF-P,

Folksam, Itmari-nen, Duba/Vectura, anstftUda

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN] Sten Wikander

CoBTcctas

15.5

16.5/20.4      Itellcborggnippen    Sten[REDACTED_EFTERNAMN] SPP/AMF-P, In-        Sten Wikander vesteringsbanfcen, MAllerAPertlonAB

30.0/7.1        Gösta Mfillefon

GfisuMAUefbn

PaulErcfle

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Nobetpharma

93.8

(inkl FSVC Masacemeot AB) g;5

. ' 44:0 ?

32.0/14.0      Alfa-Laval.SPP/

GAsla[REDACTED_EFTERNAMN]

AMF-P,FSVC

Sten Wikander

Management AB

U.1IS.S     . Ebbe Kiook med

LeifGarplieden

familj,

OOsuOscaiason

FbOT Seasons VC

Christer JAmeskog Sten Wikander

.3i:3l*>.6      Ftoftos(dotteibo-   . UgtiUVk>ivo)odi flhsUiringsbolaget Wasa

AmeJöneman Bert LinditrOui

8.3/1.2

Ett antal institil-

tioneriSvenuodi ftvfiga nordiska Under

OfMI

UlfSchrOder

20.4/20.4      rfoTd-Imrent, några ftAne företag

lO.O

Johannes BnAlnnd Sten Wikander

37.5/37.S      VD med familj

CuftLinderofh Thomas Halvonen

25.(W5.4

Sparbankemar FörvaltoiogfAB, SPP/AMF-P, Folksam

SSAB

116.2

8.3/S.O

Svenska staten,

Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

Skandia. SPP/AMF-P. stiftelser inom SE-banken

Dessa bolag har övertagit vatten-krafttillgängar frän de nämnda industriföretagen. Bolagskonstruk­tionen och kraftleveransavtal med resp industriföretag fir sä konstrue­rade , att fonden pä sina preferens­aktie- och konvertibelinnehav fdr en real avkastning av 3.5-4.5% per år.

Bolaget bedriver forskning, utveck­ling, produktion och marknadsföring inom bioteknikområdet.

Bolaget engagerar sig finansiellt i köpcentra och projekt för förnyelse av stadskfimor samt bedriver via dotter­bolag i Sverige, Norge och Finland konsultverksamhet på dessa områden.

Bolagets viktigaste affånområden år verkstadsindustri (huvudsakligen lego­tillverkning), handel med industri­komponenter samt några utvecklings­projekt.

Bolaget tillverkar och såijer tand-tekniska produkter, service och ut­bildning

Ett sv landets största venture capital-fOictag med en blandad företags­portfölj.

Holdingbolag fSr mObelfOretaget NK R Intemational AB (med speciell inrikt­ning på inredningar för kontor och offent-Ug miljö).

Kieditaktiebolagfar medel- och lång-frntig kreditgivning till framför aUt mimfre och mcdehS o ra företag.

Ventme capitaUDiet, som samverkar med indnstriföretL hflgikokn- ocb forakningsinstitiit. lldiga engagemang men i begrinsad skala.

Bcriaget har utvecklat och maitnadsför en OfMiak tangent fDr dika applik»- tioner. Avknopp ntn g från Nord-Invent.

Bolaget otvecklar, tillvcrfcar och mark-nad sfej r Ontgenflnoietf m iri Bft nm>ent för trimst pro cesik ontroll inom industrin.

Bolaget ftger andelar i fråmst ett stort anta) regionab utvecfclingsbolaA. Ih giften Ir an genom finansiell och indu­striell kompetensocfa ekonomiska resur­ser underlåtta dessas eipansion.

Sveriges största handebstålförelag.

71

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Kortfattade uppgifter om onoterade företag

Bolag

Engage-    Ägarandel/

mang,       röttråtts-      övriga uöm

VD/lhttdaa

mkr

andel, %       detägare

styrtberepr.

Kommentarer

SwcdcChrone

42.2

14.5/14.5

SKF, MalmA Ener­giutveckling, Duba/Vectura, Johnwu-fAretag

Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

Bolaget har uppfört en anläggning i Malmö för produktion av ferrokrom med anlitande av plasmateknik.

Swedent Options and Fanns Exdungc

(SOFE)

2.2

2.8/2.4

BeijerCapital,         Dan Stridsberg PM, SPP/AMF-P,      Ulf[REDACTED_EFTERNAMN] Skandia samt flertalet foiidkommissioaärer

Bolaget tillhandahiller marknadsplau och dearingsfunktion för options- och och terminsbandel i värdepapper.

Swedish Genetic

42.4

33.3/45.0

Investerings-banken, SPP/ AMF-P

Per Bitelson Sten Wikander

Holdingbolag för bioteknikföretaget KaroBio. Fonden har ett Åtagande om satsning av ytterligare ca 20 mkr.

SnnskaBola Likemedel

4.2

19.5/7.8

Hagströmer Fond-kommission, före­tagsledningen, ett stort antal läkare

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Marknadsföring av generiska lake­medel i endosförpackningar.

1.0

22.2Ä0.0

Spiran Förvalt­nings AB, företags­ledningen

Anders Granqvist StigNordfelt

Bolaget tillverkar och marknadsför system för energistyming, inbrott, larm, brandlarm och vattendetekteriog i fastigheter.

Uwelast

2.0

30.0/30.0

Four Seasons VC,

företagets

grundare

Martin[REDACTED_EFTERNAMN] Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Uwelast tillverkar formgjutna polyure-taner för industriändamål (membran till högtryckspressar, belSggning av valsar för pappersindustrin m m).

72

Prop. 1988/89:144 Bilaga 2

Fem år i siffror

(Mkr där ej annat anges.)

1984

1985

1986

1987

1988

Grundkapital vid årets slut

1.850

1.850

2.150

2.350

2.350

do, uppindexerat med konsumentprisindex

3.545

3.743

4.172

4.588

4862

Fondkapital vid årets slut, anskaffningsvärden

3.728

4.122

5.610

6.639

7.953

Fondkapital vid årets slut, marknadsvärden

6.115

8.184

12.126

11.526

17.275

Värdepappersportfölj vid årets slut.

anskafiningsvärden

3.109

3.484

4.734

5.554

6.395

Värdepappersportfölj vid årets slut.

marknadsvärden

5.496

7.546

11.250

10.441

15.718

Nettoplaceringar under året

60

95

235

208

-242

Realt resultat

-666

1.871

3.512

-1.016

5.475

Totalavkastning, %

-5

+34

+45

-7

+51

Index för fondens portfölj, förändring, %

-8

+35

+47

-9

+54

Förändr av totalindex (Veckans Affärer), %

-12

+25

+51

+51

Definitioner

Grundkapitalet = summan av de medel som överförts till fjärde AP-fondens förvaltning (motsvarar aktieka­pitalet i ett aktiebolag).

Eftersom fondens reglemente ställer krav på en real avkastning räknas grundkapitalet varje år upp medför­ändringen i konsumentprisindex till ett nuvärde.

Fondkapitalet - grundkapitalet + ackumulerade bok­föringsmässiga överskott (motsvarar aktiekapital + balanserade vinstmedel i ett aktiebolag).Tillgångarna har då tagits upp till anskaffningsvärden. Om tillgångarna i stället tas upp till marknadsvärden ökas fondkapitalet med den "dolda reserven" i värde­pappersportföljen.

Nettoplaceringama utgör skillnaden mellan totala köp och totala försäljningar av värdepapper. Försäljningar-

na har här räknats tiU marknadsvärden. NettopJace-ringama anger då hur mycket pengar som netto dispo­nerats för köp resp frigjorts genom försäljningar

Realt resultat enligt reglementetjfr resultaträkning­en. Vid beräkningen av det reala resultatet har hela det ingående fondkapitalet räknats upp med konsu­mentprisindex.

Totalavkastningen på fondförvaltningen har mätts på följande sätt: Aktieutdelningar + räntor ± realisa­tionsvinstnetto ± värdeändring i portföljen, allt ställt i relation till fondkapitalet till marknadsvärde vid årets början och korrigerat för medelstillskott under året.

Index för fondens portfölj mäter den årliga avkastning­en (exklusive utdelningar) på fondens samtliga sven­ska värdepapper, justerat för köp och försäljningar.

73

Sydfonden

(första löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING 1988

Prop. 1988/89:144 Bilaga 3

FYRA Ar i sammandrag

Tillskott av grundkapital

Tillskott av grundkapital, ackumulerat

Grundkapitalets nuvärde vid respektive års slut, uppindexerat med konsumentprisindex

Börsportfölj, marknadsvärden

Börsportfölj, anskaffningsvärden (inkl. courtage och värdepappersskatt)

Dold reserv i börsportföljen

Aktieutdelning

Ränteintäkter, netto

Realisationsvinster, netto

Rörelseresultat

Överföring till 13 APfondstyrelsema

Överföring lill 13 APfondstyrelsema, ackumulerat

Fondkapital, enligt balansräkninen

Fondkapital, enligt real redovisning

1985 Mkr

1986 Mkr

1987 

Mkr

1988 Mkr

243

542

691

516

551

1.093

1.784

2.300

582

1.151

1.921

2.577

493

1.316

1.764

2.955

438

1.044

1.951

2.474

55

272

- 187

481

5

15

30

57

15

12

14

22

6

54

204

222

23

65

236

295

13

26

49

75

16

42

91

166

565

1.146

2.024

2.761

620

1.418

1.837

3.242

76

Prop. 1988/89:144 Bilaga 3

VERKSAMHETS

Ö

VERSIKT

Aktieomsätlningen på börsen minskade frän 125 Mdr 1987 till 115 Mdr 1988. Efter­som aktieomsätmingen 1986 var 141 Mdr har omsätmingen procentuellt gått ned un­der de senaste två åren med sammanlagt 18%. Kortsiktigt innebär detta en tydlig til|. bakagång av omsättningen pä den svenska börsen. Samtidigt måste man dock ha klart för sig, att omsättningen av börsnoterade aktier i svenska företag totalt sett stigit, om man också inbegriper omsättningen utom­lands. Medtages också denna har den totala omsätmingen ökat från 165 Mdr 1986 till 185 Mdr 1988 eller med 12%.

K

ursutvecJdingen på Stockholmsbörsen blev under det gångna året, totalt sett, avsevärt mer positiv än vad de flesta bedömare trod­de vid årets böijan. Efter en försiktig inled­ning i början av året, då flertalet placerare kände stor osäkerhet efter kursfallet i okto­ber 1987 och därför intog en avvaktande hållning, började kurserna successivt stiga. Detta ledde till att med en fortsatt steg­ring året ut börsåret blev ett av de hittills bästa. Vid slutet av året hade kursfallet från oktober 1987 återhämtats och Veckans Affä­rers totalindex överträffat den tidigare "all-lime-high" noteringen från oktober 1987.

Under året steg totalindexet med 51%, vilket var lika mycket som under rekordåret 1986.1 första hand berodde uppgången på ett fortsatt gott konjunkturläge och stora re­sultatförbättringar hos börsföretagen. Ett annal skäl var att kursfallet i oktober året före hade skapat farhågor för ekonomisk re­cession, vilket man efteråt kunde konstatera skapade en orealistiskt låg kursnivå under tiden för kursfa}}et och perioden därefter. Marknadens höga likviditet bidrog också kraftigt till uppgången, bl a den stora kapi-

taltillströmningen till olika akiiesparfonder och löntagarfonderna. Kursfallet i oktober 1987 resulterade även i att förelagsförvärv blev billigare och attraktivare. Förvärven under 1988 representerade en köpesumma i storleken 60 Mdr. Dessa försäljningar fick troligen en stimulerande effekt på börsen såtillvida att en stor del av det frigjorda kapi­talet sannolikt reinvesterades i börsaktier. Detta bidrog också till att kompensera del minskade utlandsintresset för svenska ak-

I 

fråga om de större branscher, som ingår i totalindex, steg verkstads index med mer än 61 % eller med drygt tio procentenheter utöver totalindex. Några av de större verk­stadsföretagen steg betydligt mer än verk­stadsindex. Detta gäller främst[REDACTED_EFTERNAMN] som gick upp med 141%, medan Volvo, som är Sydfondens största placering, visser­ligen utvecklades klart positivt men likväl tolv procentenheter sämre än verksiadsin-dex. Index för Sydfondens största bransch­innehav, dvs skogsindustrin, hade under årets lopp en något bättre utveckling än to­talindex.

Sydfondens aktieportfölj

Vid årets slut var marknadsvärdet på Syd­fondens aktieportfölj 2.955 Mkr och an­skaffningsvärdet 2.474 Mkr. Detta innebär atl det då i portföljen fanns en dold reserv på 481 Mkr. Vid utgången av 1987 under­steg däremot marknadsvärdet anskaff­ningsvärdet med 187 Mkr.

Under räkenskapsåret har således inte enbart den tidigare dolda förlusten i aktie­portföljen balanserats utan också en ansen­lig dold reserv byggts upp motsvarande 20% av anskaffningsvärdeL Denna föränd­ring från ett undervärde till ett övervärde i förhållande lill aktieportföljens anskaff­ningsvärde motsvarar en värdestegring på 668 Mkr, som utgör verksamhetens s.a.s. dolda resultat. När det gäller det synliga, bokföringsmässiga resultatet uppgår detta till 295 Mkr. Den största intäktsposten ut­görs av realisationsvinster som, efter avdrag för realisationsförluster, redovisas med ett nettobelopp av 222 Mkr.

Omsätmingen av aktieportföljen består av dels nyförvärv på 1.106 Mkr dels försälj­ningar på 836 Mkr. Omsättningshastighe­ten kan enligt Riksrevisionsverkets metod beräknas till 22%. Detta motsvarar i stort sett omsätmingshastigheten på Stockholms fondbörs. Även under åren 1984-86 fanns en motsvarande överensstämmelse mellan Sydfonden och fondbörsen.

När det gäller 1987 var dock omsättnings­hastigheten i Sydfondens aktieportfölj vä­sentligt högre än på fondbörsen. Detta be­rodde på att Sydfonden fattade ett policybe-slut, som innebar dels att portföljen skulle koncentreras till ett väsenfligt mindre antal boiag deis att omplaceringar skulle ske mel­lan olika branscher och företag med hänsyn till den förväntade långsiktiga utveckling­en. Omplaceringarna var således ett led i en långsiktig placeringsstrategi och inte utslag av en strävan att under året optimera reali­sationsvinsterna.

Större nyförvärv av aktier skedde under 1988 i Astra, SCA, Stora, Volvo och SHB och större försäljningar i Ariinios, Carnegie, Saab, Sardus och Trelleborg. De tio största postema svarade för beräknat efter marknadsvärdet vid slutet av året 75% av

Prop. 1988/89:144 Bilaga 3

börsporiföljens totala marknadsvärde och utgjordes av aktier i följande företag (med marknadsvärdena i Mkr angivna inom pa­rentes): Volvo (476). SCA (356). Stora (274). Skånska (229), Sydkraft (221), Asira (206). Mo och Domsjö (183), Cardo (107), SEbank-en (103) och[REDACTED_EFTERNAMN] (88).

Vid räkenskapsårets slut ingick i Sydfon­dens börsportfölj aktier med nedanstående fördelning på branscher, beräknad i pro­cent av marknadsvärdet vid verksamhets­årets utgång 1987 och 1988. För jämförelse angives också motsvarande branschfördel­ning i Veckans Affärers aktieindex.

Sydfonden

Vecluns

Affärers

aktieindex

1988

1987

1988

1987

Verlcsläder

22..'i

21,3

27.4

25,4

Kemisk industri

7.0

12,3

8.9

8,6

(därav läjtemedei)

(7,0)

(3,5)

(0.5)

(0,5)

Skogsindustri

27,5

19,6

9,2

10.1

Ovnga företag

12,6

6.5

12,8

14.1

Fastighets/

Byggföretag

11,9

13,9

12,8

13.1

Handelsföretag

0

4,4

1,5

2.8

Rederier

0

0

0,5

0.2

Utvecklingsbolag

1,9

7,3

2,1

2,0

Förvallningsbolag

10.8

11,8

14,8

14.3

Banker

5.8

3,5

10,0

9,4

100.0

100,0

100,0

100,0

Analys av Sydfondens avkastning

Under 1988 steg marknadsvärdet av Syd­fondens förmögenhet med ca 46%. Det är en hög siffra. Trots det kan man fråga sig om inte värdestegringen kunde ha varit ännu högre, då aktiekurserna på Stock­holmsbörsen som tidigare nämnts i ge-nomsniti steg med 51%.

Det finns flera orsaker till varför en fonds och en därmed jämförlig institutions av­kastning skiljer sig från marknadens ge­nomsnitt. En del fonder och instiuiiioner har möjlighet att placera den förvaltade för­mögenheten i flera olika slag av objekt. Ett försäkringsbolag har exempelvis rätt alt pla­cera i fastigheter, aktier, obligationer, rever­ser och andra räntebärande värdepapper och specialinlåning i bank. För en löntagar­fond är valfriheten så till vida begränsad att fonden skall placera sina tillgångar uteslu­tande i aktier (konvertibler) och att ett krav på en långsiktig inriktning uppställts för dessa placeringar. Likvida medel för främst en tillfredställande betalningsberedskap skall placeras i bank eller slatsskuldväxlar eller liknande penningniarknadsinstru-ment. Vidare har förarbetena till lagstift­ningen om löntagarfonderna givits en så­dan uttolkning alt fondema endast har rätt att hålla en begränsad likviditet.

För stora fonder är det av största betydel­se vid valet av placering av tillgångarna alt

VEFIKSAMHETS

Ö

VERSIKT

andelen aktier varieras med hänsyn till kursutvecklingen på aktiemarknaden i jäm­förelse med avkastningen på andra slag av placeringar. Här gäller det att uppnå en op­timering som man populärt brukar kalla för "timing". Om aktiekurserna är i stigande gäller del att ha så stor del av tillgångarna sorn möjligt placerade i aktier och tvärtom. Erfarenheten visar alt förvaltare av stora ak-tie])oriföljer kan ha svårt att till fullo be­mästra och tillgodose detta krav på "ti­ming". För löntagarfondemas del tillkom­mer som en inte oväsenflig restriktion i detta sammanhang, att en fonds tillgångar skall vara placerade uteslutande i aktier (lik­nande), att ett krav på långsiktighet gäller för dessa placeringar och att en fond endast hai räu att hålla en begränsad likviditet.

Under 1988 eftersträvade Sydfonden att ha en så begränsad likviditet som möjligt. Medel som flyter in genom försäljning av aktier, utdelning från bolag och tillskott från Riksförsäkringsverket kan dock inte placeras omedelbart i aktier. Särskilt när ak­tiemarknaden är så överhettad som den var under 1988 kan del ta en tid, innan lämpliga aktieposter som passar in i portföljen blir tillgängliga. Sammantaget medförde detta att fondens likviditet i genomsnitt var cirka tio procent. Räntan på de likvida medlen låg på samma procenttal eller något över, alltså ca 40 procentenheter lägre än börs­uppgången på aktier enligt totalindexet. Delta förklarar nästan hela skillnaden mel­lan Sydfondens avkastning och genom-sniitet för Stockholmsbörsen.

1 detta sammanhang bör också nämnas att löntagarfonderna enligt de av stats­maktema angivna rikflinjema även har lill uppgift atl satsa riskkapital för utveck­ling av mindre och medelstora företag, som '\i\\.v. är noterade på någon av fondbörsens listor. Dessa aktieföivärv kan dels avse s.k. mogna företag dels ha karaktär av venture capital satsningar, t.ex. i högskoleavknop-pade företag inriktade på teknologiskt myc­ket avancerade produkter. Det hör till dessa satsningars natur att de i regel är mycket riskbetonade och att det ofta tar åtskilliga år innan exempelvis en uppfinning resulterar i en kommersialiserad produkt. Det ligger således i dessa satsningars karaktär att miss­lyckandefrekvensen är större än i vanlig fö-reuigsamhet. Risk- och misslyckandefrek­vensen gör att avsätmingen till riskreserver och realiserade förluster belastar fondens resultaträkning.

Samtidigt bör påpekas att även satsning­ar med en gynnsam utveckling ofta får en fördröjd positiv påverkan på Sydfondens resultaträkning, eftersom de företag och produkter det nu gäller i regel har en lång utvecklingsfas. Vad som här framhållits samverkar till att dra ner Sydfondens synli­ga ;ivkastn\ng. För 1988 kan effekten beräk­nas till en ä fvå procentenheter jämfört med att motsvarande kapital i stället satsas på börsaktier.

Sydfondens aktieportfölj har under året

1988       ytterligare koncentrerats. Vid årets

början svarade de 10 största postema för ca

65% av börsportfbljens marknadsvärde 

en siffra som vid slutet av 1988 stigit till ca

75%. Delta skapar fömtsätmingar för en ut­

veckling som skiljer sig från marknadens ge­

nomsnitt. Det kan fa en accentuerad positiv

eller negativ påverkan på fondens avkast­

ningjämfört med nivån på marknaden. I

fall satsningama är väl valda och fram­

gångsrika kommer värdet på fondens aktie­

portfölj att stiga mer och snabbare än den

genomsnitfliga börsutvecklingen. I motsatt

fall blir fondens resultatutveckling ogynn­

sam. Koncentrationen i aktieportföljen in­

nebär också i sig en högre riskexponering

jämfört med en spridning av innehaven.

I Sydfondens fall utgörs risken i första hand av att företagen inom skogs- och läke-medelsbranschema far en relativt dålig re-sultamtveckling. Dessa branscher är nämli­gen klart överrepresenterade i Sydfonden. Deras andelar av portföljen är vid utgången av 1988 27,5 respektive 7,0%, vilket kan jäm­föras med branschemas andel av totalindex som är 9.2 respektive 0,5%. Vid början av året svarade dessa branscher för 19,6 resp 3,5% av Sydfondens portfölj. Under året , har det alltså skett en klar utökning av ak­ tieinnehaven i berörda branscher och före­tag.

Satsningen på läkemedelsföretag har på kort sikt varit mindre framgångsrik. Kurs­uppgången inom branschen har varit knappt 30%. Men utvecklingen i början av

1989      har varit desto mer postiv. För skogsin­

dustrin däremot har avkastningen under

1988 legat nära marknadens genomsnitt.

Övervikten i skogs- och läkemedelsbran-schema motsvaras i Sydfondens portfölj av en underrepresentation för verkstadsföre­tag, förvalmingsbolag och banker. Av dessa senare branscher är det framför allt verk­stadsbranschen som gått bra under 1988 med en genomsnitflig kursstegring på 61 %. Detta har negativt påverkat Sydfondens re­lativa avkastningsnivå. Här nämnda förhål­lande accentueras genom att det verkstads­företag som fonden satsar mest på, nämli­gen Volvo, inte sligit lika myckel som övriga verkstadsföretag.

Vid jämförelse mellan Sydfondens av-kasming och den genomsnitfliga kurstill­växten på fondbörsen har ingen hänsyn ta­gits lill att kurstillväxten inte inkluderar ut­delningar. Det kan hävdas att en korrekt jämförelse förutsätter att den genomsnitfli­ga kurstillväxten ökas med ca två procent­enheter motsvarande marknadens direkt­avkastning. A andra sidan har ingen hänsyn tagits till fondens omkostnader, d.v.s. i för-su hand courtage och omsätmingsskatt.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 3

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

örsta lön lagarfondstyrelsen. Sydfonden, av­ger för räkenskapsåret 1988 följande för-valmingsberättelse med tillhörande resul­tat- och balansräkningar.

RESULTAT

Den under räkenskapsåret bedrivna verksamheten har givit ett rörelseöverskott pä 295 Mkr före överföringen till 13 AP-fondema. Denna överföring, som skall mot­svara tre procent av nuvärdet av förvallade medel, har beräknats lill 75 Mkr. Efter över­föringen återstår ett bokföringsmässigt net­toresultat på 220 Mkr, vilket belopp tillföres fondkapitalet.

Aktieutdelningarna uppgår lill 57 Mkr och ränleiniäklema lill 22 Mkr. Förvalt­ningen av börsportföljen har resulterat i realisationsvinster (netto) uppgående tiil 222 Mkr.

Enligt bestämmelsema för löntagar­fondstyrelsen skall även elt realt resultat re­dovisas. Del bokföringsmässiga nettoresul­tatet på 220 Mkr justeras med förändringen av börsportföljens dolda reserv (+ 668 Mkr) samt avsättningen för att bevara gmndkapi-talets köpkraft (139 Mkr). Det reala resul­tatet för verksamhetsåret utgÖr således 749 Mkr.

TILLFÖRSEL AV KAPITAL

Fonden har under räkenskapsåret hos Riksförsäkringsverket rekvirerat och fatt överfört sammanlagt 516 Mkr. Totalt har fonden därmed tillförts 2.300 Mkr för åren 1984-1988.

Fonden kommer under år 1989 att rekvi­rera sammanlagt 558 Mkr, d.v.s. fullt rambe­lopp för detta år.

BÖRSPORTFÖLJEN

Marknadsvärdet utgör 2.955 Mkr och an­skaffningsvärdet, inklusive courtage och värdepappersskatt, 2.474 Mkr. Den dolda reserven uppgår således till 481 Mkr.

Portföljomsättningen under året belöper sig till totalt 1.942 Mkr, fördelat på köp 1.106 Mkr och försäljning 836 Mkr.

Sydfonden har under året inte utfärdat några köpoptioner.

FONDKAPITAL

Det bokförda fondkapitalet uppgår till 2.761 Mkr och fördelar sig på följande pos­ter:

2.300 Mkr 241 Mkr 220 Mkr

2.761 Mkr

Tillfört kapital Balanserat Överskott Arets resultat Summa Fondkapital:

Löniagarfondstyrelsen skall även lämna en real redovisning. Fondkapitalet enligt marknadsvärden per 1988-12-31 uppgår till 3.242 Mkr, fördelat på följande poster:

Tillfört kapital

uppindexerat värde

2.577 Mkr

Överskott i förhållande

till resultatkrav

665 Mkr

Summa FondkapiCal

3.242 Mkr

ADMINISTRATION

Styrelsen består av nio ordinarie ledamö­ter och fyra suppleanter. Under 1988 har styrelsen hållit sju sammanträden. En ar­betsgrupp, bestående av fyra styrelseleda­möter och två befattningshavare i fonden, har sammanträtt tio gånger under året för att dels förbereda vissa frågor till styrelse­mötena och dels fatta beslut enligt styrel­sens bemyndigande.

Styrelsen har fastställt särskilda regler för styrelseledamot, verkställande direktör och tjänsteman i fonden rörande egen eller när­ståendes handel med värdepapper m.m.

Nya mtiner har införts för uppföljning av fondens engagemang i onoterade bolag. Fondens styrelse erhåller regelbundet rap­porter om utvecklingen i dessa bolag.

Fonden har haft rvå heltidsanställda be­fattningshavare vid kontoret i Stockholm och en vid kontoret i Arlöv.

I förvaltningskostnaderna på 6.125 Kkr ingår arvoden och lÖn till styrelsen och verkställande direktören med 739 Kkr.

Bengt Jerand, Sydfondens hittillsvarande verkställande direktör, lämnade 1988-12-31 sin befattning. Till tillförordnad verkstäl­lande direktör har styrelsen ut-sett direktö­ren vid fonden Nils[REDACTED_EFTERNAMN]. Till ny verkstäl­lande direktör har utnämnts Carl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN], som tillträder sin befatming un­der våren 1989.

79

Prop. 1988/89:144 Bilaga 3

R E S U LTAT R

Ä

KNING    (kkr)

1988

1987

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Räntekostnader

Finansiella intäkter

Övriga intäkter

Avgår: Förvaltningskostnader Avskrivningar

Realisationsvinster Realisationsförluster

Avsättning till riskreserv

Rörelseresultat

Överföring till 13 APfondstyrelsema Not 4)

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

57.257

29.925

22.241

13.686

-81

22.160

79.417

0

0

13.686

43.611

8

Noll) Not 2)

6.125 160

228.489

- 6.285

5.720 166

216.506

- 5.886

-6.199

222.290

- 12.820

203.686

Not 3)

-

0 295.422

-

- 5.000 236.419

Not 4)

-

-75.198 220.224

-

- 48.826 187.593

REALT RESULTAT

Resultat före överföring till 13 APfondstyrelsema enl ovan

Förändring av ej realiserade

vinster/förluster

Not 5)

Nominellt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster

Avsättning för bevarande av

gmndkapitalets köpkraft

Not 6)

Realt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster

Överföring till 13 APfondstyrelsema

ÖVERSKOTT/UNDERSKOTT

I FÖRHÅLLANDE TILL RESULTATKRAV

295.422 668.284

963.706

-139.361

824.345 -75.198

749.147

236.419

- 459.762

-  223.343

-  79.402

-  302.745

-  48.826

-351.571

80

Prop. 1988/89:144 Bilaga 3

BALANSR

Ä

KNING 1988-12-31 (kkr)

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

välden

värden

välden

värden

1988

1988

1987

1987

TILLGÅNGAR

Likvida medel

324.867

324.867

94.152

94.152

Fordringar hos fondkommissionärer

0

0

168

168

Förutbetalda kostnader och

upplupna intäkter

121

121

93

93

Övriga fordringar

0

0

89

89

Noterade aktier

Not 7)

2.473.977

2.954.822

1.950.845

1.763.868

Onoterade aktier m m

Not 8)

52.917

52.917

48.904

48.442

Inventarier

Not 2)

363

363

522

522

SUMMA TILLGÅNGAR

2.852.245

3.333.090

2.094.773

1.907.334

70.099 1.921.470

267.336

-351.571 1.837.235

1.907.334

SKULDER

Skulder till fondkommissionärer

Upplupna kostnader

Skuld till 13 APfondstyrelsema

Övriga skulder

Riskreserv

SUMMA SKULDER

FONDKAPITAL

Grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Fonderat resultat (ackumulerat överskott från tidigare år)

Ackumulerat underskottyöverskott vid åreis ingång i förhållande till resultatkrav

Arets resultat

Arets överskott/underskott i förhållande till resultadtrav

SUMMA FONDKAPITAL

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

0

0

5.703

5.703

336

336

313

313

75.198

75.198

48.826

48.826

813

813

257

257

15.000

15.000

15.000

15.000

91.347

70.099

91.347

2.300.000

1.784.000

2.576.831

53.081

240.674

- 84.235

187.593

220.224

2.024.674 2.094.773

2.760.898 2.852.245

3.241.743 3.333.090

749.147

6   Riksdagen 1988/89. I saml. Nr 144

81

Prop. 1988/89:144 Bilaga 3

NOTER TILL RESULTAT- OCH BALANSR

Ä

KNINGAR (kkr)

1988

1987

Not 1)      Av förvaltningskostnader utger ersättning och lön till styrelse och VD

Övriga löner och arvoden

Lönebikostnader

Övriga förvalmingskostnader

739

623

1.712

1.520

625

556

3.049

3.021

6.125

5.720

Not 2)      Avskrivning i inventarier har skett med 20 % pä anskaffningsvärdet

Inventariemas anskaffningsvärde

Ackumulerad avskrivning

Bokfört värde

Not 3)      Riskreserv

Ingående reserv Årets avsättning Utgående reserv

797

797

-434

-275

363

522

15.000

10.000

0

5.000

15.000

15.000

Not 4)      Löntagarfondstyrelsen skall varje år Överföra en avkasming på 3 % av förvaltade medels nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex förändring.

Not 5)      Härmed avses skillnaden mellan ej realiserade vinster/förluster

("dold reserv" i värdepapper?.portfoljen) vid årets slut jämfört med vid årets böljan.

Not 6)      Uppindexering av gmndkapitalet med konsumentprisindex.

82

Prop. 1988/89:144 Bilaga 3

V

Ä

RDE PAPPERSF

Ö

RTECKNING    1988-12-31

Not 7)      NOTERADE AKTIER

Företag

Antal

Anskaffnings-

Marknads-

%av

%av

aktier

värde

värde

kapital

röster

Asea A bu

96.200

36.062.649

38.191.400

0,16

0,19

Asea B fria

5.000

1.738.045

1.955.000

0,01

0,00

Astra A bu

908.800

194.241.923

206.297.600

1,26

1,48

Atlantica

133.750

13.798.907

10.833.750

6,08

6,08

BPA A

15.190

.3.637.588

4.025.350

0,24

0.31

BPA B

54.810

13.482.040   

14.524.650

0,88

0,11

Cardo bu

404.600

99.008.455

107.219.000

2,89

2,89

Cardo fria

500

129.055

132.500

0,00

0,00

Electrolux B fria

210.400

65.918.833

61.647.200

0,29

0,01
[REDACTED_EFTERNAMN] B fria

238.000

56.707.588

87.584.000

0,62

0,01

Euroc A

20.600

6.065.278

8.343.000

0,18

0,22

Euroc B

69.400

21.731.880

28.037.600

0,60

0,07

Fabege B bu

202.500

19.227.478

18.225.000

0,73

0,45

Fabege B fria

41.500

4.018.796

3.735.000

0,15

0,09

Hilab B

262.000

20.168.791

22.270.000

4,13

1,24

Interlnnovaiion B bu

60.200

18.807.767

9.331.000

1,54

0,77

Investor A bu

95.900

27.336.692

27.811.000

0,30

0,33

Investor A fria

23.400

6.841.168

6.786.000

0,07

0,08

Investor B fria

56.800

16.858.187

15.904.000

0,18

0,02

leppsson Pac B bu

117.250

7.311.298

14.539.000

5,43

3,73
[REDACTED_EFTERNAMN] B

125.000

20.839.352

25.000.000

0,27

0,07

Marabou B fria

11.000

3.358.828

3.322.000

0,23

0,07

Modo A

33.100

10.186.510

19.198.000

0,28

0,58

ModoAl

55.500

21.051.479

21.090.000

0,47

0,20

Modo B fria

327.800

119.346.079

124.891.800

2,79

1,15

Modo C

53.200

18.364.964

17.556.000

0,45

0,09

Procordia A

137.821

34.801.014

53.750.190

0,37

0,39

Procordia B fria

36.779

8.297.540

13.534,672

0,10

0,01

Providentia A bu

114.300

25.586.380

27,432.000

0,40

0,45

Providentia A fria

23.800

5.909.300

5.593.000

0,08

0,09

Providentia B fria

122.400

29.629.316

29.008.800

0,43

0,05

SCA A bu

1.400

549.593

518.000

0,00

0,01

SCA B bu

660.885

220.473.828

245.188.335

1,17

0,29

SCA B fria

297.415

104.465.966

109.448.720

0,53

0,13

SE Banken A

593.400

87.354.484

102.658.200

0,46

0,46

Sv Handelsbanken

457.000

48.924.484

69.921.000

0,44

0,44

Siab A

106.300

25.676.018

29.232..500

1,28

1,65

Siab B

19.800

3.878.927

5.445.000

0,24

0,03

Sila

212.500

23.813.342

29.750.000

1,21

1,21

Skandia

326.800

56.894.552

58.824.000

0,55

0,55

Skånska B bu

507.300

118.603.797

215.095.200

0,81

0,49

Skånska B fria

34.200

7.230.311

14.535.000

0,05

0,03

Skrinet B bu

370.000

38.932.836

54.390.000

11,39

8,10

Stora A bu

505.900

167.958.999

168.970.600

0,85

1,03

Stora A fria

152.500

47.759.474

50.325.000

0,26

0,31

Stora B fria

164.500

53.896.286

53.462.500

0,28

0,03

Strålfors B fria

108.400

9.630.923

19.728.800

2,04

1,22

Sydkraft A

104.910

39.213.400

67.142.400

0,44

0,65

Sydkraft C

240.760

53.817.033

153.845.640

1,02

0,15

Sydoslinvest B bu

100.000

1.423.192

2.250.000

2,73

1,23

Volvo B bu

1.193.700

419.295.987

460.768.200

1,54

0,39

Volvo B fria

40.400

13.720.134

15.5.54.000

0,05

0,01

NOTERADE AKTIER TOTALT

2.473.976.746

2.954.821.607

Anm.

Anskaffningsvärdena innefattar courtage och värdepappersskatt. Vid framtagning av marknadsvärdet på notera­de aktier har använts senaste betalkursen den 30 december 1988 eller, om sådan saknas, köpkursen samma dag.

83

Prop. 1988/89:144 Bilaga 3

ONOTERADE   AKTIER    MM    1988-12-31

Not 8)      AKTIER Företag

A Se C Collection AB

Skandinaviska Chuckfabriken Trading AB

Ideon AB

Utvecklings AB Kranen B

Microelectronic Design Service Center AB,

MEDSC

Morgana AB

AB Scaniainvenlor A

AB Scaniainventor B

Scaniainvenlor Conveyor SICON AB A

Scaniainventor Conveyor SlCON AB B

SMC Swedish Machine Group AB pref

SydAlpin AB A

AB Tollarpkaross

Antal

Anskaflhings-

%av

%av

aktier

kapital

röster

1.500

300.000

25,00

25,00

2.500

500.000

20,00

20,00

200

240.000

1,00

1,00

25.000

5.000.000

3,70

1,59

50.000

1.050.000

11,85

12,88

200

1.000.000

16,67

16,67

5

878.500

0,76

4,47

158

4.825.000

23,98

14,13

5

500

0,73

4,35

150

15.000

21,77

13,07

20.000

25.000.000

18,38

18,38

1.990

199.995

6,53

8,42

6.250

750.000

41,75

41,75

39.758.995

KONVERTIBLA SKULDEBREV

Företag

Anskaffnings­värde

Skandinaviska Chuckfabriken Trading AB

1.500.000

Microelectronic Design Service Center AB, MEDSC

Morgana AB

Morgana AB

SydAlpin AB

SydAlpin AB

Zeol Kemi AB

1.218.000 2.000.000 2.000.000 1.200.000 240.000 3.000.000

Zeol Kemi AB

2.000.000

13.158.000

ONOTERADE AKTIER M M TOTALT

52.916.995

84

Prop.1988/89:14 Bilaga 3

REVISIONSBER

Ä

TTELSE

Undertecknade, som av regeringen förordnais alt såsom revisorer granska Första löntagarfondstyrelsens förvaltning, far härmed avge revisionsberättelse för år 1988.

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsätgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, resultat- och balansiäkningama, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträfTande löntagarfondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 17 februari 1989 

,1

Sven Santesson Aukt. revisor

LE Rosberg

Direktör Bankinspektionen

7

85

Engagemang i ej marknadsnoterade företag

.- '' 

Sydfondens första placering i ej marknadsnoterade företag gjordes under verksamhetsåret 1985. Antalet sådana företag i Sydfondens portfölj och anskattningsvärdet per den 31 december varje år för de aktier och konver­tibla skuldebrev, som utgjorde riskkapitalsatsning i dessa företag, framgår av följande uppställning:

Antal

Anskaffningsvärde

förelag

kkr

1985

2

3949

1986

9

42042

1987

13

48904

1988

12

52917

Sydfondens placeringar i dessa företag har samma syfte och karaktär som venture capitalföretagens motsvarande satsningar, nämligen investering i minoritetsposter och därigenom medverkan i uppbyggnad av utvecklings­bara företag, vars mål kan vara att uppnå notering på börsens OTC-lista. Denna typ av investering kännetecknas främst av att

investeraren måste vara beredd att ta risker för att kunna vara med i projekt med stor utvecklings- och avkastningspotential

avkastning på investerat kapital normalt inte kan förväntas förrän efter 5-7år

det före QTC-notering i regel inte förekommer någon handel med dessa värdepapper, varför man vid beslutet om engagemanget måste utgå från att detta är långsiktigt.

Statens Industriverk, SIND, har mycket kraftigt understrukit venture capitalbranschens betydelse för den industriella utvecklingen i det längre perspektivet. Att arbeta med venture capital kräver goda kunskaper och stor erfarenhet för att utvärdera utvecklingsbara företag och stödja dem finansiellt och managementmässigt. Dessa insatser anser SIND vara nödvändiga för förnyelse av företagsamheten.

De som sysslar med eller bedömer venture capitalverksamhet måste vara medvetna om att felsatsningarna kan bli stora, då det i åtskilliga fall är fråga om högriskprojekt. Detta gäller inte enbart för vårt land utan är en internationell företeelse.

Sydfonden har t. o. m. 1988 års utgång satsat totalt 64,0 Mkr i ej notera­de företag. Fram till 1987-12-31 uppgick förlusterna till 4,2 Mkr. Under 1988 har portföljen förändrats enligt följande:

Anskaffningsvärde 1988-01-01

48904 kkr

Investering i nya företag

7000 kkr

Ökning av investering i delägda företag

3915 kkr

59819kkr

Avyttring av engagemang

6902 kkr

Anskaffningsvärde 1988-12-31

52917 kkr

86

De engagemang, som avyttrats under 1988, har påverkat årets resultat    Prop, 1988/89: 144

enligt följande:

Bilaga 3

Reavinst vid försäljning av aktier

+     171 kkr

Förlust vid försäljning av aktieinnehavet i Blekinge

Invest AB

- 3 680 kkr

Förlust vid Stiwa Inredningar ABs konkurs

 2175 kkr

Ränteintäkter på konvertibla skuldebrev uppgår till 669 kkr under 1988.

Sydfondens policy betr. engagemang i onoterade företag innebär att fon­den i första hand är intresserad av följande företagskategorier:

1.   Avknoppningsföretag från universitet och högskolor. Affärsidé och pro-

dukt(er) bör vara utvecklade så långt att tiden för kommersialisering

kan bedömas.

2.

Etablerade företag, som har ett intressant utvecklingsprojekt och som behöver hjälp med ägarefinansiering och managementstöd under ett antal år.

3.

S. k. Mangements-by-outs, vilka ofta innebär en vitalisering och vidare­utveckling av företagen. Det kan också ha den av många bedömda positiva effekten att majoritetsägandet stannar kvar på orten och att produktion och marknadsföring inte flyttas till annan region.

4.

Krisföretag. Om vi går in i krisföretag, skall vi ha en noggrant under­byggd utvärdering av att affärsidé, produkter, marknad, personal, m. m. verkligen borgar för att företaget skall kunna få en positiv utveck­ling

De tolv företag, som Sydfonden har engagemang i per 1988-12-31, är följande:

Verksladsindustri

- SMG Swedish Machine Group AB

SMG är moderbolag för ett antal företag inom verktygsmaskinindustrin. Tillverkande företag i gruppen är SMT Machine Company AB i Västerås, Sajo Maskin AB i Värnamo samt AB Strands Mekaniska Verkstad i Målilla. SMG har dessutom försäljningsbolag i ett antal länder.

      AB Tollarpkaross

Detta företag bygger brandbilar och värdetransportfordon. Det ligger i Tollarp (Kristianstads kommun) och har cirka 20 anställda.

Under 1986 genomfördes en rekonstruktion av bolaget. I samband med denna gick Sydfonden in som delägare. Under 1987 genomfördes ett åtgärdsprogram, innebärande bl. a. nedläggning av en produktlinje, kraftig personalminskning, ny företagsledning samt en offensiv marknadsföring med tyngdpunkten förlagd till brandförsvars- och värdetransportfordon.

Redan under senare delen av 1987 vände resultatkurvan uppåt. Under 1988 har faktueringen uppgått till 9,5 Mkr och resultatet visar en kraftig förbättring.

Tollarpkaross är sedan många år välkänt för sina kvalitetsbyggen av

branbilar och värdetransportbilar. Genom det engagerade och kvalificera-

g7

de arbete, som personalen nu utför, bör företaget ha en lönsam utveckling   Prop. 1988/89:144

framför sig.

Bilaga 3

Skandinaviska Chuckfabriken Trading AB

Företaget är den enda tillverkaren av chuckar i Sverige. Det egna pro­duktprogrammet består av handmanövrerade chuckar. Detta kompletteras med agenturer för hydruliska chuckar samt magnetchuckar och magnet-block. Företaget ligger i Tyringe (Hässleholms kommun) och har cirka 50 anställda.

Möbelirtdustri

       A &margin-right:0cm;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'>        Morgana AB

Detta företag, som ligger i Bodafors (Nässjö kommun), gick Sydfonden in i under 1988 i samband med ett Management-by-out. Företaget har cirka 180 anställda och tillverkar kontorsmöbler och glasade väggpartier.

Morgana AB producerar och marknadsför kontorsmöbler och glasade väggpartier. Produkterna säljs via återförsäljare inredningsföretag. I Sverige representeras Morgana av ett 30-tal återförsäljare. Exportandelen av den totala försäljningen utgör ca 25% och Morganas produkter säljes f. n. i, förutom Skandinavien, Holland, England, Frankrike och USA.

Morganas produkter kännetecknas av hög kvalitet samt funktionellt genomtänkta arbetsplatslösningar, där de ergonomiska synpunkterna till­läggs stor vikt.

Företaget har uppnått goda försäljningsframgångar och har numera en väletablerad position på marknaden.

Ut vecklingsföretag

       Utvecklings AB Kranen

Bolaget bildades i samband med beslutet om nedläggning av Kockums Varv i Malmö. Företaget skall dels iordningsställa och hyra ut kontors- och industrilokaler på varvsområdet, dels genom fianansiella engagemang bi­dra till utveckling av nystartade företag.

       AB Scaniainventor

Företaget ligger i Helsingborg. Verkställande direktör och huvudägare är uppfinnaren Olle Siwersson. Produkt: Uppfinningar från idé till proto­typ. Olle Siwersson har under årens lopp tagit fram många nya produkter, som sedan kommersialiserats och som nu efter förvärv tillverkas av andra industriföretag.

       Scaniainventor Conveyor SICON AB

Företaget startades i november 1987 för att exploatera en av Olle Siwers-

88

sons uppfinningar, nämligen en ny bandtransportör för dammfri bulkhan-    Prop. 1988/89:144 tering. Under 1988 har bl.a. en anläggning installerats på Cementa AB:s    Bilaga 3 fabrik i Slite på Gotland.

A vknoppningsjoretag

      Zeol Kemi AB

Företaget, som finns i[REDACTED_EFTERNAMN], är ett högteknologiskt miljöföretag med en helt ny teknik zeoliter, vilka absorberar och återvinner lösningsmedel och även renar luften effektivt från lukt.

I mitten av 70-talet påbörjades vid Lunds tekniska högskola forskning kring zeoliter för användning som absorbenter. 1982 startades Zeol AB med målsättning att utveckla och marknadsföra zeoliter som en högtekno-logisk komponent för rening av svåra ämnen vid industriella utsläpp.

Hittillsvarande metoder för rening har inte åstadkommit tillräcklig re­ningsgrad och effektivitet, framförallt när det gäller utsläpp i låga koncen­trationer. I Sverige släpps idag ca lOOOOOOOO (hundra miljoner) liter olika lösningsmedel rakt ut i luften från fabrikerna. 1 Tyskland ännu mer, över 1 500000000 liter! Zeolmetoden renar luften från organiska föroreningar och lukt näst intill 100%-igt.

Miljöföretaget Munters köpte 1988 aktiemajoriteten i moderbolaget Zeol AB som ett led i den fortsatta expansionen och utvecklingen. Anlägg­ningar finns idag igång hos bl. a. Tetra Pak i[REDACTED_EFTERNAMN], Volvo Torslandaverken och AGA.

Företagets nybyggda anläggning i[REDACTED_EFTERNAMN] står precis klar ett högtekno­logiskt centrum med sikte på framtiden och renare miljö.

      Microelectronic Design Service Center AB, MEDSC

Företaget, som finns i[REDACTED_EFTERNAMN], har marknadsfört ett tekniskt mycket avance­rat system för konstruktion av kundanpassade kretsar, s. k. ASIC-kretsar. Då den nordiska marknaden uppenbarligen ännu inte är mogen för denna teknik och det inte nu går att bedöma när och om ett behov av densamma inträder, har Sydfonden tillsammans med övriga delägare, bl.a. Saab-Scania Combitech och Electrolux-Mecatronic, beslutat att avveckla enga­gemanget under 1989.

Övriga företag

- SydAlpin AB

Bolaget driver skid- och fritidsverksamhet med egen anläggning på Kungs­byggets Skidcentrum, Våxtorp (Laholms kommun). Bolagets aktier inne­has av 53 privatpersoner och konsortier samt av Hundfjällets Linbane AB och Sydfonden.

- Ideon AB

Ideon är ett fastighetsföretag, som skall uppföra och förvalta byggnader i forskningsbyn IDEON i[REDACTED_EFTERNAMN], innehållande lokaler lämpliga för uthyrning för forsknings- och utvecklingsverksamhet.

Betr. engagemangens storlek i resp. företag hänvis till särskild specifika­

tion (not 8 till balansräkningen).

89

Fond Väst

(andra löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING 1988

Policy Fond   Väst;

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

OND   VÄST arbetar främst på tre om­råden:

Förvärv av aktier och konvertibler i note­rade företag.

Förvärv av aktier och konvertibler i onote­rade företag.

Löntagarinflytande i de företagen.

Vår policy för varje verksamhetsområde får ses som en grundinriktning och vi kan handla annorlunda om det blir nödvändigt.

Noterade företag Våra placeringar skall förbättra försörjning­en av riskkapital till nytta för svensk produk­tion och sysselsättning. Vi skall placera fondmedlen så att de ger en bra avkastning på lång sikt med god riskspridning.

Vi skall välja aktier utifrån grundläg­gande analyser av hur företagen kan komma att utvecklas på lång sikt. Men vi kan också göra omplaceringar om det visar sig att prognoserna för lönsamhet och till­växt inte håller, eller om aktiekurserna för­ändras på ett sätt som inte motiveras av möj­ligheterna till utveckling på lång sikt.

Vi skall öka tillgången på riskkapital på aktiemarknaden. Det betyder att vi inte bör vara säljare under några längre perioder.

Por att sprida riskerna bör vi ta hänsyn till branschsammansättningen på börsen.

Onoterade företag Vi bör inte investera mer än 15% av våra

92

rekvirerade medel i onoterade företag.

Alt investera i mindre företag för med sig större risk än att investera i börsnote­rade företag. Det finns därför skäl att bygga upp en riskreserv i förhållande till gjorda investeringar.

Företagen bör helst vara verksamma i västra regionen, dvs Bohuslän, Dalsland, Halland och Västergötland.

Företagen bör ha minst 50 anställda.

Företagen bör vara tillverkande företag och serviceföretag med anknytning till industrin.

Vi kan skjuta till kapital i form av aktier, konvertibler eller lån med optionsrätt att köpa aktier.

Vi skall vara minoritetsägare, med högst 25% av företagets aktier. Vi utgår ifrån att det finns en majoritetsägare eller grupp som tar ansvar för driften och leder den dagliga verksamheten.

Vi vill ha goda kontakter med de fackliga organisationerna.

Löntagarinflytande För att löntagarna skall få större inflytande i företagen får de lokala fackliga organisa­tionerna använda halva den rösträtt vi fått genom aktieköp. Vi överlåter rösträtten om den fackliga organisationen begär det. Det är vår uppgift att informera de be­rörda fackliga organisationerna om deras rösträtt.

Prop. 1988/89:144 

Bilaga 4

Det är vår uppgift att genom facket löpan­de ta reda på hur de anställda ser på före­taget och att informera om vår verksamhet.

Vi bör ta minst en kontakt med facket innan vi köper aktier i företag där aktierna köps och säljs på öppen marknad.

Vi skall på olika sätt stärka de anställdas inflytande i företag där vi är engagerade.

93

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

ARMED avger Andra Löntagarfondsty­relsen, Fond Väst, verksamhetsberättelse för år 1988.

Den redovisning som nu avlämnas visar

som synes på ett mycket gott resultat.

Anledningen till detta är i första hand den

mycket starka utveckling som skett på

Stockholms Fondbörs under det gångna

året. Börsindex, mätt efter Affärsvärldens

generalindex (korrigerat för utdelningar),

har under år 1988 ökat med 54,3%.

Motsvarande siffra för vår fond är 55,6%,

alltså något bättre än generalindex. Den

positiva utvecklingen belyses kanske allra

bäst genom konstaterandet att börsen hade

sitt lägsta index för det gångna året den 4

Y      I  I    _

januari och sitt högsta index den 30 decem-

kommentar

ber, alltså den sista börsdagen. Vid årets början hade vi en skillnad mellan mark­nadsvärde och anskaffningspris på våra aktier som visade en värdeökning på 147 mkr. Vid ärats slut är motsvarande värde­ökning 1.100 mkr.

För år 1987 redovisade vi ett "realt resul­tat" pä minus 238 miljoner kronor. For år 1988 kan vi nu redovisa ett motsvarande resultat pä -I- 988 mkr, d v s en resultat­förbättring på 1.226 mkr. Det finns anled­ning att även detta år påpeka det viktiga i att se vårt resultat i ett långsiktigt perspek­tiv. När jag skrev det i anledning av 1987 års resultat kunde det ses som en ursäkt för ett minusresultat men med tanke på

94

1988 ärs mycket goda resultat sä känns det bra att upprepa detta. Det är bara i det långsiktiga resultatet som vår fonds verk­samhet kan bedömas.

Vi har under de gångna åren levt i viss osäkerhet om vär fortsatta verksamhet. För vår del vill vi se valresultatet i septem­ber 1988 som en bekräftelse på vär fort­levnad. Vi får i alla fall under överskådlig tid möjligheter att verka och arbeta vidare pä den svenska kapitalmarknaden.

Detta kan ge anledning till vissa lång­siktiga reflexioner över vär fonds framtid.

Hur stora ägare kommer vi dä att vara när vi fått sista tilldelningen av kapital år 1990? Fram till och med detta bokslut har vi fått 2.300 mkr. Under 1989 kommer vi att få ut 558 mkr och 1990 kan vi beräkna att tillskottet blir ca 600 mkr. Totalt gör detta ca 3.500 mkr. Om vi gör en försiktig beräkning pä kursutveckling med ut­gångspunkt från dagens börskurser torde marknadsvärdet pä fondens tillgångar uppgå till ca 5.000 mkr. Sammantaget för fem löntagarfonder blir alltså beloppet i storleksordningen 25 miljarder kr.  Detta kan vi ställa mot värdet på hela börsen som vid årsskiftet var 590 miljarder.

Löntagarfonderna kommer alltså, när vi nått vär maximala storlek, att sammanlagt inneha 45% i de svenska börsnoterade företagen. Detta innebär en ägarposition som, å ena sidan ger möjlighet att uppfylla

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

en väsentlig roll som delägare i mänga av de svenska produktionsföretagen men å andra sidan omöjliggör det kapital vi till­delats att vi ens kommer i närheten av att kunna dominera över övriga ägare. Därför måste vär fond ta sitt ansvar och utöva sin ägarroll i samverkan med andra ägare och ägargrupper.

Vi kommer att ha goda möjligheter att fungera som stabila och långsiktiga ägare. Jag är övertygad om att detta kommer att fä stor betydelse i framtiden. Vi känner pä många sätt att vi åtnjuter stort förtroende just beroende på våra möjligheter att se långsiktigt och på det sättet upplevs vi som en god och trygg ägare.

Vi talar ofta om två delar av vår verk­samhet och som på olika sätt är underlag för de beslut vi har att fatta. Dessa två del­ar är avkastning och inflytande. Vi kom­mer alltid att leva i en avvägning mellan dessa två faktorer.

Vad gäller avkastningskravet är det klart och distinkt formulerat och detta krav har vi att leva upp till. På det sättet är vi också en viktig del av det allmänna pensionssys­temet.

Den andra delen som gäller inflytandet är svårare att formulera och är en fråga att diskutera och utveckla bäde för oss som representerar fonden och de anställda i de företag där vi äger aktier.

Jag tror att denna diskussion kommer

95

att bli viktig de närmaste åren. Vi ökar successivt vårt ägande i olika bolag och därav följer att våra synpunkter och åsik­ter efterfrågas av företagsledning och Övriga ägare. Från fondens sida är vi själv­klart beredda att ta detta ansvar men det måste ske i nära samarbete med de an­ställdas representanter i bolagen. 1 detta sammanhang kan nämnas att sammanlagt 55 personalföreträdare, både arbetare och tjänstemän, haft rösträtt på bolags­stämmor i företag där fonden äger aktier.

1 många av företagen där vi är ägare har vi även i övrigt ett nära samarbete med de fackliga organisationerna men det skall också sägas att det finns företag där våra kontakter kan utvecklas och förbättras. Här bör båda parter la på sig ett ansvar för att så sker. Vi är beredda från vår sida att göra vad vi kan för att det skall bli bättre.

Jag är övertygad om att alla parter har allt att vinna om de anställda engagerar sig mer i ägande- och inflytandefrågor. Bäst utvecklas de företag som tillvaratar de anställdas intresse för företagets skötsel och dess framtid.

Ser vi till enstaka händelser vill jag gärna lyfta fram Uddevalla Shipping AB där vi tillsammans med Bilspedition AB, Nord­ström &font-family:Verdana'>

Prop. 1988/89:144 

Bilaga 4

gan på aktier i detta bolag. Det kan väl ock­så få sägas att det är glädjande att delta stora förtroende finns för ett bolag där tre fonder är stora ägare. Det kan också vara det slutgiltiga tecknet på att del hätska motståndet mol löntagarfonderna nu har ebbat ut.

Det som också glatt oss under året är all vi fått en god utveckling bland våra onoterade förelag. Vi har inga förluster på något av dessa engagemang under del gångna året. Della innebär inte all vi skulle säga nej till engagemang i företag där del finns risker, men självklart känns det bättre om företagen lyckas och inte åsamkar oss förluster. Samtidigt är det allt mer vår er­farenhet att vi endast i mycket begränsad omfattning kan ägna oss åt de allra minsta bolagen. For atl våra resurser skall använ­das på bästa sätt bör det vara förelag som har varit verksamma en viss lid och där vi kan vara en part för att gå vidare i utbygg­nad och expansion.

Till sist; ett tack till alla de personer och organisationer som vi samarbetat med under det gångna året: de anställdas orga­nisationer, företag, banker, mäklare och många andra.

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

96

Förvaltningsberättelse 1988

mT'' '

Andra löntagarfondstyrelsens grundkapital har under året ökat med 516 000 kkr till totalt 2 299 825 kkr. De av fondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkning och särskilda specifika­tioner över fondens värdepappersinnehav.

Fondens reglemente föreskriver att tillgångarna skall redovisas till an­skaffningsvärde. Krav finns också att fonden skall avge en real redovisning där tillgångarna upptagits till marknadsvärden.

Balansomslutningen uppgår till 2 790824 kkr. Motsvarande belopp när tillgångarna redovisats till marknadsvärden uppgår till 3 891 227 kkr.

Rörelseresultatet uppgår till 248 744 kkr. Efter avsättning för överföring till 1 3 Allmänna pensionsfonden med 74942 kkr blir det bokföringsmäs­siga resultatet 173802 kkr.

Ser man till det reala resultatet, efter överföring till 13 Allmänna pensionsfonden visar detta ett överskott på 988 597 kkr. Det ackumulera­de reala resultatet sedan verksamhetens början 1984 visar ett överskott på 1229219 kkr.

Fondkapitalet vid utgången av 1988 beräknat efter marknadsvärden på aktier och konvertibla skuldebrev uppgår till 3 799 521 kkr. Om samtliga tillgängliga medel omedelbart placerats på börsen och utvecklingen däref­ter följt börsindex skulle fondkapitlet uppgått till 3704075 kkr. Detta innebär alltså att fondens utveckling i sin helhet varit bättre än börsindex.

Uppgifter om resultat och förmögenhetsställning framgår av resultat-och balansräkning samt av de noter som bifogats. Utöver detta lämnas följande kommentarer.

Aktiemarknadens utveckling

Den internationella konjunkturen är fortsatt god. Underskottet i USA:s handelsbalans blir gradvis mindre och uppfattas inte längre som hotande. Den japanska ekonomin visar en hög aktivitet i första hand baserad på en stark inhemsk efterfrågan. Detta har lagt grunden för en god utveckling på världens börser, vilket i sin tur givit impulser till en stark utveckling på Stockholms-börsen. Den intemationella konjunkturen har också givit de svenska företagen möjligheter till en god vinstutveckling, vilket i sin tur har motiverat höga kurser på deras aktier. Till detta kommer några in­hemska faktorer som påverkat börskurserna i samma riktning. Det gäller i första hand förväntningar på avskaffande av valutaregleringen och på ett nytt och bättre skattesystem i början på 90-talet.

Sammantaget har detta medfört att tidningen Affärsvärldens generalin­dex ökat med 52 % under 1988. Därmed har hela kursfallet i slutet av 1987 återhämtats. Utvecklingen under året har varit stabilt uppåtriktad, vilket också framgår av bifogade diagram.

Studerar man sedan utvecklingen i enskilda branscher finner man att

utvecklingen varit relativt likartad. Sålunda har Verkstäder (61%),[REDACTED_EFTERNAMN]

(55%) och Banker (53%) ökat mer än generalindex, medan övriga bran­

scher ökat med mellan 43 och 47% och alltså gått något sämre.

97

7   Riksdagen 1988/89. 1 saml. Nr 144

Fondens börsportfölj

P°P- 188/89:144

Bilaga 4

Avkastningen på börsportföljen för år 1988 uppgick till 55,6%. Denna uppgift innefattar både realiserade och orealiserade vinster på aktier samt utdelningar. Detta skall jämföras rned ett korrigerat generalindex inklusive utdelningar på 54,3%. Fondens börsportfölj har således även i år utveck­lats bättre än börsen som helhet.

Branschsammansättningen jämfört med föregående år och med börsen framgår av tabell 1. Den största avvikelsen gentemot börsen finner man när det gäller skogsföretagen, där fonden har en kraftig överrepresentation. När det gäller förvaltningsföretagen går avvikelsen åt andra hållet beroen­de på att vi för närvarande valt att inte ha någon placering i investmentbo­lagen.

Tabell 1 Fondens börsportföljer fördelad på branscher enligt Veckans Affärer.

Fonden

Börsen

Fonden

Börsen

881231

881231*

871231

871231

Verkstäder

22

26

24

25

Kemisk industri

6

9

5

9

Skogsindustri

18

9

21

10

Fastighet- och

byggföretag

14

13

16

13

Handelsföretag

5

2

3

3

Förvaltningsbolag

7

16

8

14

Banker

7

10

7

9

Övriga företag

21

15

16

17

100

100

100

100

* Veckans Affärer nr 50 1988.

En närmare analys ger vid handen att fonden minskat andelama i Verkstä­der, Fastighet- och byggföretag och Skogindustri medan andelama ökat i Handelsföretag," Kemisk industri och Övriga företag.

En genomgång av placeringarna i enskilda aktier visar att större köp har gjorts i Astra, Nordstjernan, Hennes &margin-right:94.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Tabell 2 Fondens fem största engagemang mätt efter marknadsvärde. Röstandelen anges inom parentes.

1.

VOLVO

312475 kkr (0,792%)

2.

SHB

179 147 kkr (1,142%)

3.

MODO

175 518 kkr (0,209%)

4.

STORA

172 320 kkr (0,963%)

5.

MARIEBERG

167 389 kkr (1,323%)

98

Fonden har under året sålt aktier för ca 650 mkr och köpt för ca 1 110 mkr.    Prop. 1988/89:144 Fondens köp och försäljningar har medfört en omsättningsskatt på 16,4    Bilaga 4 mkr och courtage på 5,9 mkr.

Vid beräkningen av realisationsvinster och realisationsförluster där en­dast en del av fondens innehav sålts, har vi tillämpat en princip som innebär att vi anses ha sålt de poster som har högst anskaffningsvärde. Principen tillämpas på ett sådant sätt att avkastningsberäkning per depå kan genomföras.

Onoterade företag

Fondens investeringar i onoterade företag uppgår till 18 mkr.

Fonden har under året utvidgat sitt samarbete med Komponentutveck­ling AB. Detta har skett genom att fonden förvärvat 17 % i AB Emissions­teknik, ett till Komponentutveckling närstående företag. Emissionstekniks uppgift är att utveckla och tillverka katalysatorer för rening av både bensin- och dieselavgaser. En fabrik för tillverkning av bensinkatalysatorer byggs för närvarande i Karlskoga. Fondens investering uppgår till 12 mkr.

Även samarbetet med AB Nordsjöfrakt har fördjupats. Fondens konver­teringslån i bolaget samt konverteringslånen och aktiema i dotterbolaget Enneff Carriers har bytts mot aktier i AB Nordsjöfrakt. Fonden är därmed ägare till 30% av aktiema i bolaget.

Riskreserv

Denna reserv avser onoterade företag och är ett uttryck för medvetandet att satsningar i ett utvecklingsskede i dessa bolag innebär ett risktagande. Under året har tillförts 5,5 mkr vilket innebär att den ursprungliga nivån på 15 mkr är återställd.

Kapitaltillskott direkt i företagen

Av fondens placeringar har 49 mkr skett genom kapitaltillskott direkt i företagen. Fördelningen per företag framgår av not 16.

Likviditet

Räntor från likviditetsförvaltningen har under året uppgått till 37,5 mkr. Den genomsnittliga likviditeten månadsvis beräknad har uppgått till ca 360 mkr.

Förvaltningskostnader

Förvaltningskostnadema uppgår till 5,9 mkr. Kostnader för styrelse och

personal inklusive lönebikostnader utgör knappt 2,9 mkr, lokalhyra 0,6

mkr och övriga kostnader 2,4 mkr. I den sistnämnda posten ingår bland

annat kostnader för information, konsultarvoden, revisionsarvoden och

kontorsmateriel. Antalet anställda uppgår till sex personer.

99

Real redovisning

Prop. 1988/89:144

Bilaga 4 Det kapital som står till fondens Iorfogande urholkas genom inflationens verkningar. Denna urholkning måste kompenseras genom att avkastning­en på kapitalet ökar.

Inflationsutvecklingen är därför av avgörande betydelse när det gäller att bedöma fondens faktiska resultat.

För att få en uppfattning om storieken av inflationens påverkan gör man en så kallad real redovisning. Denna går i stort sett så till att man redovisar resultatet med hänsyn taget till marknadsvärdet på tillgångarna och drar bort ett belopp som motsvarar inflationens påverkan. Det som därefter återstår kallas realt resultat.

Börskursernas förändringar påverkar direkt fondens reala resultat ge­nom att marknadsvärdet på fondens börsportfölj förändras. Detta innebär atj det reala resultatet måste ses i ett långsiktigt perspektiv.

Sålunda blev det reala resultatet för 1988 1064 mkr, före överföring till 13 Allmänna pensionsfonden. Det sammanlagda reaia resultatet sedan verksamheten började 1984 uppgår till 1 394 mkr.

Överföring till 1 3 Allmänna pensionsfonden

Fonden är skyldig att till 13 Allmänna pensionsfonden inbetala ett belopp uppgående till 3% av nuvärdet av de medel fonden rekvirerat. Detta är fondens direktavkastningskrav och beloppet för 1988 uppgår till knappt 75 mkr. Denna summa täcks med god marginal av rörelseresultatet på 249 mkr.

Inflytande och rösträtt

Fondens aktieinnehav har medfört rösträtt på bolagsstämmor i 56 företag. De lokala fackliga organisationerna har deltagit på 40 av dessa bolagsstäm­mor. Rösträtten utövades av sammanlagt 55 personalföreträdare represen­terande både arbetare och tjänstemän.

Fonden har deltagit på 42 bolagsstämmor.

Fonden har inte styrelserepresentation i något börsnoterat företag. 1 de onoterade företagen är fonden i normalfallet representerad genom adjungerade ledamöter. Därutöver har fonden samrått med övriga intres­senter om styrelsens sammansättning.

100

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

Resultaträkning

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Förvaltningskostnader

Avskrivningar

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Avsättning till riskreserv

Rörelseresultat

Överföring till 1-3 Allmänna pensionsfonden Bokföringsmässigt resultat

REALT RESULTAT

Rörelseresultat

Arets förändring av ej realiserade kursvinster

Nominellt resultat

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

Realt resultat

Överföring till 1-3 Allmänna pensionsfonden Överskott/underskott

1988

1987

,%.017

32.902

Nol 1

44.606

21.196

Not 2

5.862

4.627

Not 3

613

450

179.513

133.391

-       19.417

-       19.218

Not 4

5.500

-       13.000

248.744

150.194

Not 5

-      74.942

-      47.118

173.802

103.076

248.744

150.194

Not 6

953.155

-    269.667

1.201.899

-     119.473

Nol 5

-     138.360

-      71.970

1.063.539

- 191.443

Nol 5

-      74.942

-      47.118

988.597

-238.561

Alla belopp i resultaträkningar, balansräkningar och noter anges i tusentals kronor (kkr) där inte annat anges.

101

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

Bal

ansrakning

TILLGÅNGAR

Likvida medel

Kortfristiga placeringar

Fordringar hos fondkommissionärer

Forutbetalda kostnader

och upplupna intäkter

Aktier

Konvertibla skuldebrev

Reversfordran

Inventarier

SUMMA TILLGÄNGAB

1988-

 12-31

1987-

 12-31

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

värden

värden

värden

värden

Not 7

62.837

62.837

14.790

14.790

Not 8

106.793

106.793

92.658

92.658

Nol 9

43.736

43.736

8.944

8.944

Not 10

4.341

4.341

4.900

4.900

Not 11

2.543.519

3.643.568

1.861.986

2.009.536

Not 12

11.627

11.981

61.864

61.562

Not 13

16.016

16.016

20.020

20.020

Not 3

1.955

1.955

2.227

2.227

2.790.824

3.891.227

2.067.389

2.214.637

582 1.182

582 1.182

15.000 74.942

340

286

830

9.500

47.118

340

286

830

9.500

47.118

15.000 74.942

58.074

58.074

91.706

91.706

103.076

173.802

988.597 3.799.521

3.891.227

- 238.561 2.156.563

2.214.637

2.009.315 2.067.389

2.699.118 2.790.824

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder:

Upplupna kostnader

och förutbetalda intäkler

Not 14

Övriga kortfristiga skulder

Not 15

Premiereserv optioner

Riskreserv

Nol 4

Skuld till 1-3 Allmänna pensionsfonden       Nol 5

Summa skulder

FONDKAPITAL

Not 5

2.299.825

1.783.825

Not 5

2.570.302

1.915.941

Not 6

225.491

122.414

Not 6

240.622

479.183

Tillskjutet grundkapital Uppindexerat grundkapital Ackumulerat överskott från föregående år Ackumulerat överskott i förhållande till resultatkrav Årets nettoresultat ÖverskotlAinderskott i förhållande till resultatkrav

Summa fondkapital

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

102

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

Noter   till förvaltningsberättelsen

5.067

32.446

7.093

NOT 1 RÄNTEINTÄKTER

Ränteintäkterna har erhållit på följande sätt:

Banker och mäklare Penningmarknadsinstrument Konvertibla skuldebrev

44.606

NOT 2 FÖRVALTNINGSKOSTNADER

Förvaltningskostnaderna uppdelas enligt följande:

Personalkostnader

1.874

Styrelsearvoden

250

Övriga kostnader styrelse

151

Lönebikostnader

675

Lokalhyra kansli

636

övriga kostnader

2.276

5.862

NOT 3 INVENTARIER

Inventarier inkluderar omkostnad för ombyggnad av kontor å vilket belopp 10% avskrivning gjorts. I övrigt har avskrivning gjorts med 20%.

Bokfört värde 1987

2.227

Anskaffningsvärde 1988

341

Avskrivningar

-        613

1.955

NOT4 RISKRESERV

9.500 5.500

15.000

Ingående balans Under 1988 avsatt Utgående balans 1988

NOT 5 ÖVERFÖRING TILL 1-3 ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN

Rekv, datum

Belopp

Index

Beräknat nuvärde

Tillgängligt antal dagar

Beräknat 3% per 1988-12-31

1984-1987 18/2-1988 23/2-1988

1.915.941

498.000

18.000

2.431.941

180.9/170.7 180.9/172.9 180.9/172.9

2.030.427

521.042

18.833

2.570.302

- 2.431.942

360 312 307

60.913

13.547

482

74.942

Avsättning föl Överföring ti

r bevarande av grundkapitalets köpkraft 

II 

13 Allmänna pensionsfonden

138.360 74.942

Grundkapital

1984-1987 1988

1.783.85

516.000

2.299.825

103

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

NOT 6 REALT RESULTAT

JanuariDecember 1988

Ackumulerat 1984-1988

Rörels

ultat

248.744

563.123

Årets förändring av ej realiserade kursvinster

Ej realiserade kursvinster 881231 Ej realiserade kursvinster 880101

Nominellt resultat

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

Realt resultat

överföring till 1-3 Allmänna pensionsfonden

Överskott

1.100.403      147.248

953.155

1.201.899      138.360

1.063.539

74.942

988.597

1.100.403

1.663.526

-    270.476

1.393.050

-    163.831

1.229.219

2 62.835

NOT 7 LIKVIDA MEDEL

Kassa och postgiro Banktillgodohavanden

62.837

NOTS KORTFRISTIGA PLACERINGAR

Statsskuldväxlar

57.337

Riksobligationer

30.276

Övriga värdepapper

19.180

106.793

NOT 9 FORDRINGAR HOS FOND­KOMMISSIONÄRER

Fordringar hos fondkommissionärer består huvudsak­ligen av aktieförsäljningar för vilka likvid ännu ej erhållits.

NOT 10 FÖRUTBETALDA KOSTNADER OCH UPPLUPNA INTÄKTER

Forutbetalda kostnader och upplupna intäkter består huvudsakligen av upplupna räntor på penningmarknads instrument och konvertibla skuldebrev.

104

Prop. 1988/89: Bilaga 4

144

NOT 11 AKTIER

Noterade aktieslag

Forändring    Ansk.värde . Kurs**)

 sedan      inkl. cour-   881230

 871231

tageoch

kr

skatt*)

Börsvärde          Skillnad    Fondens

Fondens

881231     ansk.värde          andel

andel

/börsvärde       kapital

röster

%

%

BBBSBB

ALFA LAVAL

B

fr

81.300

-     53.500

24,182

470

38.211

14.029

0.554

0.001

ASEA

A

bu

187..150

47.100

43,269

397

74,378

31,109

B

fr

81.800

81.800

29,586

390

31,902

2,316

0,449

0.383

ELDON

B

bu

51.645

51.645

11,176

220

11,362

186

B

fr

17.555

17.555

3.813

220

3,862

49

3.997

1.861

i;lectrolux

B

fr

151.100

71.100

36.713

292

44,121

7.408

0,209

0.007

ESAB

A

bu

190.000

34,631

321

60.990

26.359

4.439

5,667

FRICO

B

bu

173.575

40.000

10,948

78

13.539

2.591

14.489

5.932

HASSELBLAD

A

bu

75.900

9,441

310

23.529

14,088

A

fr

7.500

1,064

310

2.325

1.261

4.277

4.277

SAAB

A

bu

274.100

21.000

47,785

213

58.383

10.598

B

fr

176.600

66.700

36, 726

207

36.556

170

0,664

0,493

SKF

A

bu

119.000

9.000

33,698

410

48.790

15.092

B

bu

49.900

500

14,481

372

18.563

4,082

B

fr

54.300

-     60.700

16,108

396

21,503

5,395

0.827

0,966

UDDEHOLM

Opi

62..500

62.500

383

18"

1,125

742

Prt

62..500

62.500

1,976

43"

2.688

712

Stb

125.000

125.000

3,259

42"

5,250

1,991

0.937

0,399

VOLVO

A

bu

180.100

119.129

66,759

420

75.642

8.883

B

bu

1.53.600

-     69.100

52,968

383

58,829

5.861

B

fr

463.552

93.000

153,872

384

178.004

24,132

1.027

0,792

632,838

809,552

176,714

B!)|||BW|||BIPI11

B

fr

1.59.800

34.100

30,263

219

34.996

4.733

0,338

AGA

0,057

ASTRA

A

bu

490.300

233.800

91,736

223

109.337

17,601

A

fr

85.000

226

21,551

226

19,210

-       2,341

B

fr

123.000

57.933

24,569

228

28,044

3,475

0.967

0,957

PHARMACIA

B

bu

71.000

-      9.000

9,523

165

11,715

2,192

B

fr

44.000

-    28.300

6,012

185

8,140

2,128

0.176

0,085

STORA 3)

A

bu

78,824

841

66,287

1,350

106.412

40.125

A

fr

10.250

250

8.555

1,325

13,581

5,026

B-

bu

31.000

950

27,272

1.225

37.975

10.703

B

fr

22,500

-   147.300

4,155

380

8.550

4.395

C

bu

73.600

400

18,060

330

24.288

6,228

Kvc

410.000

410.000

129,798

348

142,680

12,882

A

bu

31,500

1.500

4.551

370

11,655

7.104

B

bu

184,100

29,800

39,258

366

67,381

28,123

B

fr

121.000

71.000

36,642

367

44,407

7,765

Opi

10.000

10.000

10,455

1.010

10.100

355

A

bu

370,000

20.182

73,132

332

122,840

49,708

A

fr

96.000

10.668

30,566

327

31,392

826

B

fr

56,000

-    54,938

13,354

323

18,088

4,734

(fortsätining)

105

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

NOTIl AKTIER

Nolcrade aktieslag

Anta]

Fiir

ä

ndring

Ansk.v

ä

rde

Kurs**)      B

ö

rsv

ä

rde

Skillnad

Fondens

Fondens

sedan

inkl. cour-

881230

881231

ansk.v

ä

rde

andel

andel

871231

lagc och skall*)

kr

/b

ö

rsv

ä

rde

kapital

r

ö

sler

BILSPEDITION

A

bu

22.056

22,056

5,831

260

5,735

96

A

fr

15.700

15.700

4.127

ä

60

4.082

45

B

bu

198,085

-     14.000

22.623

244

48.333

25,710

B

fr

210.115

25.403

233

48,957

23,5.54

2,862

1,487

borAswAfveri

B

bu

65,000

2,436

1.53

9.945

7..509

B

fr

65.000

2.436

153

9.945

7,509

7.,386

4,063

EKEN 3)

B

bu

334,.500

22,000

13.293

73

24,419

11,126

B

fr

100,,500

5,543

75

7,5.38

1.995

7,897

4.683

EUROC

A

bu

35.900

1..300

4,894

405

14 540

9.646

A

fr

87,000

11.860

405

35,235

23.375

B

fr

18,000

-     45.800

2..532

400

7.200

4,668

1,209

1,305

gullspAnc

B

100,000

-     98.500

12,985

440

44,000

31.015

] .050

0,615

HP F

Ä

RG &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.15pt'p class=MsoNormal> B

bu

300.100

13.576

70

21.007

7,431

15,701

6,263

IDK DATA

B

bu

50,000

50,000

3,914

76

3,800

114

6,052

2,298

MARIEBERC

A

bu

255,000

75,000

24,909

184

46,920

22,011

A

fr

6.58,300

,38,,300

44.6.53

183

120,469

75,816

3.70,5

1,323

NORDSTJERNAN

A

bu

265,000

265.000

26,.500

199

52.735

26,235

B

bu

71.100

71,100

7.1 10

198

14.078

6,968

0,779

0,835

PROCORDIA

A

bu

65.000

28,600

17,177

370

24,0.50

6.873

A

fr

50.000

50.000

12,176

370

18,500

6.324

B

fr

34.000

24.300

8.630

368

12.512

3.882

0,403

0,331

PULSEN

B

55,000

20,000

4.662

117

6.435

1,773

7,915

3  179

STENA

B

bu

196.600

196,600

16,500

84:.50

16,613

1 13

1,229

0,615

SYDKRAFT

A

bu

39.200

39,200

18,455

624"

24,461

6.006

A

fr

4.808

4.808

2,263

624"

3.000

737

Opi

2.400

2,400

346

172"

413

67

0, 186

0,271

UDDEVALLA SHIPPING

bu

1,666.667

1,666.667

70,700

42,42'

1     70.700

0

8,3,33

8.333

ANCPANNEF

Ö

RENINGENB

bu

228,000

228,000

34.456

181

41,268

6.812

7,280

1,472

316,900

BGB

bu

279.100

-    77,600

20,763

154

42,981

22.218

1.454

1,1 52

JM

B

bu

25,700

7,620

950

24,415

16,795

B

fr

37,000

10,970

930

,34,410

23,440

1.473

0,716

KL

Ö

VERN

B

171.500

171,500

33,270

2,50

42,875

9,605

1,976

0,417
[REDACTED_EFTERNAMN]

B

bu

322.000

112,000

44,504

195

62,790

18,286

B

fr

69.000

69,000

11,922

195

13,455

1, ,533

0,850

0,206

REGNBAGEN

A

bu

10.400

10,400

4,199

500

5,200

1,001

B

bu

31,740

31,740

12,945

485

15,.394

2,449

B

Ir

41.260

41.260

16,828

485

20,01 1

3,183

2,870

1,087

SIAB

A

bu

110.000

1.600

17657

275

30,250

12,,593

A.

fr

38,000

6,100

275

10,450

4,3.50

B

bu

85,000

-     10.000

10,538

275

23,375

12.837

B

fr

15,000

1,860

275

4,125

2.265

2.981

2,4,50

SK

Å

NSKA

B

bu

350,000

50,171

421

147,350

97,179

B

fr

     27,100

5,609 254,956

421

11,409

5,800 233.534

0.599

0,.362

488.490

BBBHIlBimiC

B

fr

50.000

50.000

6.231

140

7.000

769

0.655

BERGMAN* BEVING

0.655

CATENA

A

bu

500.700

29.900

35.376

119

59.583

24.207

A

fr

113.200

113.200

7.891

116

13.131

5.240

2.919

2,919

HENNES* MAURITZ

B

fr

250.000

250.000

80.385

330

82.500 162.214

2.115 32.331

3.344

1,541

129.883

106

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

NOT 11 AKTIER

Noterade aktieslag

F

ö

r

ä

ndring   Ansk.v

ä

rde   Kurs**)

sedan      inkl. eour-  881230

871231          l

ä

ge och                      kr

skall*)

B

ö

rsv

ä

rde          Skillnad    Fondens Fondens

881231     ansk.v

ä

rde          andel    andel

/bftrsv

ä

rde       kapital    r

ö

ster

%    %

SILA

SKANDIA SKANDIA INT.

fr

515,000

190,000

40.205

130

66,950

26,745

2,922

2,922

fr

784,800

75.100

114.385

180

141,264

26,879

1,308

1,308

196,000

34.500

37,560

233

45,668

8,108

0,613

0,613

SE.BANKEN SHB

Siynma nolerade aktier

bu

490,000

12,200

69,173

172

84,280

15,107

0,381

0,381

bu

1,178,600

515,600

120,468

152

179,147

58,679

1,142

1,142

189,641 

2.465.197

263,427              73,786

3.565.246    1.100.049

*) varav courtage

varav nmsatlningsskatt **) L

ä

gsta betalkurs, oin ej betalkurs fanns anv

ä

nds k

ö

pkurs. 1) Uppskattad kurs.

2; Notering kommer atf sJ.e tebruari 1980. .3) Split eller fondemission.

9,614 24,405

B

ö

rsv

ä

rde 

ä

r lika med anskafrningsv

ä

rde

DATAM

Ö

NSTER                                                      2,450

EMISSIONSTEKNIK                                             15,000

INTERPRODUKT                                                     3,000

KOMPONENTUTVECKLING                                12,,500

NORDSJ

Ö

FRAKT                                                900,000

PALPAX                                A                               20,000

B                           130,000

SJUHARADS INVEST          B                                 1,000

WIKHEDE MEKANISKA                                             500

Summa onoterade aktier

TOTALT NOTERADE OCH ONOTERADE AKTIEH

1,470

1,000

1.000

15,000

12,083

12.083

300

300

6,250

11,250

11,250

900,000

49,000

49,000

523

523

3,405

3,405

1,000

161

161

600

600

78,322

78,322

78.322

78.322

2.543.519

3.643.568

49.000         49.000

16.667          3.030

25.000         25.000

25.000         21.186

30,000         30,000

2,800           1,027

0,563           0,202

20,000         20,000

107

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

NOT 12 SAMMANSTÄLLNING AV KONVERTIBLA SKULDEBREV

Noterade

Nnmlnellt

Ränta   Ansk.värde     Kurs**)     Börsvärde

Skillnad

881231    ansk. värde /börsvärde

värde                 %     inkl. cour-    881230

tage och                %

_________________________________________________ skatt*)________ 

9.317

188

9.671

354

9.317

9.671

354

30

92

ASEA

5.144

12

Summa noterade konvertibla skuldebrev

*)Varav courtage Varav omsättningsskatt

**)Lagsta betalkurs, om ej betalkurs fanns används köpkurs.

Onoterade

Börsvärde är lika med anskaffningsvärde

500

510

510

900

900.

900

900

900

900

2.310

2.310

11.627

11.981

ClAB

INTERPRODUKT

WIKHEDE

Summa onoterade konvertibla skuldebrev

TOTALT NOTERADE OCH ONOTERADE KONVERTIBLA SKULDEBREV

354

NOT 13 REVERSFOHDRAN

Fordran avser ett reverslån till Lundby Holding AB i samband med överlåtelse av aktier och konvertibelt skuldebrev i Lundby Leksaksfabrik AB. Lånebeloppet uppgick ursprungligen till 20 mkr. Amortering har under året skett med 4.004 kkr. Slutbetalning sker år 1992.

NOT 14 UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter består huvudsakligen av reservation för revisions- och gransk­ningskostnader samt kostnader för årsredovisning.

NOT 15 ÖVRIGA KORTFRISTIGA SKULDER

Övriga kortfristiga skulder består av:

Leverantörsskulder

241

Upplupna semesterlöner

33

Upplupna arbetsgivaravgifter

119

Innehållen personalskatt

89

Skuld omsättningsskatt

700

1.182

NOT 16 KAPITALTILLSKOTT

DIREKT I FÖRETAGEN 1988

Företag

Art

Nordstjernan

Aktier

43.000

Transatlantic

Aktier

3.325

Svenska Emissionsleknik AB

Aktier

2.488

48.813

Bengt Rogerstam Ordförande

Göteborg 26 januari 1989.

Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN] Vice Ordförande

Britt[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt Ekeblad

Thomas Polesie

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] Verkställande direktör

Ronny[REDACTED_EFTERNAMN] Bertil Pälsson

108

Revisions­berättelse

Prop. 1988/89:144 Bilaga 4

Undertecknade, som av regeringen förordnats att som revisorer granska Andra löntagar­fondsstyrelsens förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1988.

Under beaktande av god revisionssed har vi granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar som lämnar upplysningar om löntagar­fondsstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondsstyrelsens förvaltning stående tillgångarna och vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har inte gett anledning till anmärkning beträffande förvaltningsbe­rättelsen, resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller i övrigt beträffande löntagarfondsstyrelsens förvaltning.

Göteborg den 24 februari 1989

UlfGometz

Lars-Olof Thörn

Lars Widell

Aukt. revisor

Aukl. revisor

109

Trefond Invest

(tredje löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I988

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

ALLMANNA PENSIONSFONDEN

ALLMÄNT

Historik

1959 beslöt riksdagen om införande av ett system för allmän tilläggspension, ATP. Riks­dagsbeslutet föregicks 1957 av en folkomröst­ning, som biföll förslaget. För ändamålet bilda­des 1960 Allmänna Pensionsfonden, AP-fonden.

Till en början förvaltades AP-fondens tillgång­ar av tre styrelser, 13 fondstyrelserna. Dessa placerade medel i räntebärande instrument. 1974 inrättades en fjärde fondstyrelse med upp­gift att placera tillgångar i aktier och därmed besläktade värdepapper. Denna del av place­ringsverksamheten utvidgades 1984 i och med de fem löntagarfondstyrelsernas tillkomst. De har i princip samma placeringsdirektiv som den fjärde fondstyrelsen.

Förvaltning

De olika styrelsernas ledamöter förordnas av regeringen. Styrelserna skall företräda arbets­givare och arbetstagare på den svenska arbets­marknaden. Av de fem löntagarfondstyrelser­nas vardera nio ledamöter, skall fem dvs en majoritet företräda löntagarintressen. Där­av benämningen löntagarfondstyrelser.

Finansiering

Allmänna Pensionsfonden finansieras dels med tilläggspensionsavgifter som betalas av arbetsgivare och egenförelagare, dels med vinstdelningsskatt som tas ut på företagens vinster över en viss nivå. Uppbördsman är Riksförsäkringsverket.

LÖNTAGARFONDSTYRELSERNA

Medelstilldelning

Till en löntagarfondstyrelses förvaltning får enhgt lagen föras en femtedel av vinstdelnings­skatten samt en femtedel av 2 enheter av pro­centsatsen för uttag av tilläggspensionsavgift. Summan av detta fär dock inte överstiga styrel­sens medelsram. Medelsramen för en lön-tagarfondstyrelee var MSEK 400 år 1984, för att årligen tom 1990 öka med 20.000 bas­belopp per år.

De medel en löntagarfondstyrelse rekvirerar, avräknas på de medel som Riksförsäkringsver­ket enligt lagen skall föra till 1 3 fondstyrel­serna. Skillnaden mellan vad som får föras till en löntagarfondstyrelses förvaltning och vad som rekvireras, förvaltas följdaktligen tills­vidare av 1 3 fondstyrelserna.

Avkastning

En löntagarfondstyrelse skall varje år överföra 3 procent på nuvärdet av de t o m året innan rekvirerade medlen till 1 3 fondstyrelsen. Nuvärdet bestäms som de ursprungligen rekvi­rerade medlen justerade för förändringar i konsumentprisindex.

Placeringar

Anförtrodda medel skall förvaltas genom pla­ceringar på riskkapitalmarknaden. Placering­arna skall förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsätt­ning. Medlen skall placeras så att krav på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses. De instrument som skall användas är i princip aktier, konvertibla skuldebrev, samt andelar i ekonomiska föreningar. Ränte­bärande instrument kan, emellertid, användas för tillfällig likviditetsförvaltning.

Ägande

En löntagarfondstyrelse får inneha upp till 6 % av vid fondbörsen inregistrerade aktier i ett bo­lag. För övriga aktier finns ingen procentuell begränsning. Dock får en styrelse inte ikläda sig s k affärsansvar.

På begäran skall styrelsen upplåta 50 % av rös­terna för ett aktieinnehav till de lokala fack­liga organisationerna i företaget.

112

Prop. 1988/89:144

1988 .  .  .

Bokfört resultat före överföring till 13 fondstyrelserna, uppgick till MSEK 281,5 (127,3).

Överföringen till 13 fondstyrelserna blir MSEK 75,7(48,8).

Justerat resultat uppgick till MSEK 1.205 (215).

Realt resultat uppgick till MSEK 989 (-343).

Värdepappersportföljens marknadsvärde 1988-12-31 var MSEK 3.634 och dess anskaffningsvärde MSEK 2.737.

Trefond köpte under 1988 värdepapper för MSEK 1.780 och sålde värdepapper för MSEK 1.199.

Trefond rekvirerade grundkapital motsvarande MSEK 516.

Värdepappersportföljen utvecklades 0,1 procentenhet bättre än Affärsvärldens Generalindex.

Trefond antog en "Norm vid riktade emissioner av aktier och konvertibler".

113

8   Riksdagen 1988/89. 1 saml. Nr 144

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

VD:s KOMMENTAR

Aktiebörsen

Börsåret 1988 har varit minst sagt spännande. Inledningen såg dyster ut. Trefond gjorde trots det betydande investeringar under februari månad då kurserna var, jämfört med idag, låga. Nedgången från den stora kraschen är nu återhämtad. I efterhand kan många lämna goda förklaringar. Trots allt är det den goda konjunkturen som är grunden för börsupp­gången. Denna har ökat intresset för börspla-céringar. Med god kapitaltillgång har därför kurserna haft en naturlig orsak att stiga. Då och då har under året olyckskorparna kraxat. En och annan journalist har försökt att, när börsen någon dag sviktat, förutspå en ny krasch. Marknaden har dock fungerat mera sansat än föregående år. Nedgångarna har va­rit de naturliga andningspauser som börsen behöver.

Som alltid är framtiden svår att förutspå. God kapitaltillgång i form av sparande och institu­tionella medel torde i varje fall vara ett skydd mot nedgång. De flesta "experter" röstar för en fortsatt uppgång med 10 å 15 % under 1989. Ur Trefonds synpunkt måste placeringarna ske med långsiktigt syfte. Tillfälliga ned- eller upp­gångar betyder därför föga, även om köptill-

fällen kan finnas under en nedgång. Likaså kan extrema uppgångar ge anledning till om­placeringar av sådana poster som köpts "dyrt".

Trefonds portfölj innehåller numera ett för­hållandevis stort antal poster, där rösträtten är 6 % eller mera. Dessa innehav har ett strate­giskt värde som inte ger utslag i den konventio­nella värderingen. De har dessutom ett värde i det att posterna kan representera 10 % eller mera av röster eller kapital vid en bolagsstäm­ma. Detta kan ge en stabiliserande funktion i många företag. Inte minst har en del verkstäl­lande direktörer upptäckt detta, varför de är ytterst angelägna att Trefond betraktar dessa poster såsom mycket långsiktiga. I en mark­nad som alltmer hotas av raiders eller andra farsoter, kan det vara tryggt för anställda och ledning att veta att avgörande poster finns på fasta händer.

Aktieportföljen

En ytterligare koncentration av portföljen ef­tersträvas. I mindre och medelstora företag där aktieinnehaven anses vara långsiktiga sker placering upp till 6 % av röstvärdet. Jäm­fört med index visar aktieportföljen följande:

114

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

Index ökade under året med 51,9 %, Trefonds aktieportfölj ökade efter justering för erhållna medel etc med 52,0 %.

Riktlinjer rörande riktade emissioner av aktier och konvertibler

Efter en ingående analys av problemen, genom­gång av Leo-kommissionens uttalanden, do­mar i Aktiemarknadsnämnden samt Aktiespa­rarnas policy, beslöt styrelsen 1988-05-25 vilka regler som skall tillämpas av Trefonds repre­sentanter vid kommande bolagsstämmor.

Då Trefond erhåller kallelse till en stämma meddelas styrelsen i det berörda bolaget nor­merna. Vi framhåller samtidigt, att därest nor­merna inte efterföljes, kommer vi som aktie­ägare att föreslå att styrelsens förslag avslås samt begära votering härom. Om stämman godkänner styrelsens förslag begäres reserva­tion til protokollet varvid Trefonds norm skall bifogas.

I ett antal fall har Trefonds norm följts. I några fall har man däremot tvingats begära votering då styrelsen gått emot vår norm. Vi har också konstaterat att ett antal emissioner har ge­nomförts yid extra stämmor lagda till tidpunk­ter som ur besökssynpunkt måste anses vara olämpliga. Dessa stämmor har också varit mycket dåligt besökta. En del föreslagna och genomförda emissioner har påverkat fondsty­relsens bedömning av bolaget såsom långsiktig placering.

Riskanalys

På förslag av RRV har en riskanalys genom­förts. Denna har bl a lett till ändrade fullmak­ter för handhavande av likvida medel, depåer m m. Vissa organisatoriska ändringar har också vidtagits.

Information

Fondstyrelsen lämnar fortlöpande informa­tion om verksamheten. Således sändes års-

bokslutet ut till ca 2.500 personer och institu­tioner. Tertialboksluten går ut i en lika stor upplaga. Tidningar och andra intressenter er­håller alla bokslutsbesked på telefax direkt ef­ter styrelsesammanträdena. Annan informa­tion av värde för marknaden lämnas genom pressen.

Collator

Under året har ett antal projekt bearbetats. Pga svårigheter att erhålla ytterligare part­ners har några avtal icke slutits.

Frågan om delägarskap i Collator är ännu icke löst. Diskussioner pågår med intressenter.

Bolagsstämmor

Trefond Invest har varit representerade vid bo­lagsstämmor på följande sätt. Totalt antal bo­lagsstämmor, 69. Representation genom sty­relse eller anställda i Trefond, 65. Representa­tion genom anställda i företagen (fackliga re­presentanter), 27.

Trefonds representanter har vid flera stämmor deltagit aktivt bl a genom att hävda fondens inställning till konvertibellän.

VD-byte

Efter flera förlängningar av mitt avtal, lämnar jag efter att ha fyllt 65 år, VD-posten med ut­gången av mars månad.

Som förste utsedde VD bland löntagarfondsty­relserna har jag kanske utsatts för oförtjänt uppmärksamhet. I varje fall har det gjort till­varon omväxlande och spännande. Men myc­ket tid har också fått ägnas att bemöta osaklig kritik och angrepp. Jag hoppas, att min efter­trädare skall få mer tid över för de väsentliga arbetsuppgifterna att förvalta pensions­medlen.

/tW"

BO[REDACTED_EFTERNAMN]

115

Prop. 1988/89: Bilaga 5

144

FEM ÅR I SIFFROR

1984 MSEK

1985 MSEK

1986 MSEK

1988 MSEK

1987 MSEK

Tillskott av grundkapital under året

308

243

542

691

516

Tillskott av grundkapital, ackumulerat

308

551

1.093

1.784

2.300

Fondkapital

309

568

1.190

1.960

2.682

Justerat fondkapital

298

613

1.506

1.933

3.578

Nettoköp av värdepapper

205

309

675

686

581

Placeringar i nyemissioner

0

13

32

57

14

Värdepappersportfölj, anskaffningsvärden

245

513

1.188

1.999

2.737

Värdepappersportfölj, marknadsviirden

234

558

1.503

1.973

3.634

Dold reserv

-11

45

315

-26

897

Aktieutdelning och ränteintäkter, netto

4

17

28

47

66

Realisationsvinster, netto

0,5

15

83

85

218

Överföring till 1 3 AP-fonderna

3

13

26

49

76

Bokföringsmässigt nettoresultat

1

16

80

78

206

Realt resultat

-19

49

324

-343

989

Realt ackumulerat resultat

-19

30

354

11

1.001

Trefonds värdepappersportfölj"

förändring

Affärsvärldens Generalindex, förändring

18% 25%

50% 51 %

-7 % -8%

52,0% 51,9%

1) Justerad för köp och försäljningar under året samt för icke marknadsnoterade värdepapper.

116

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

FONDFÖRMÖGENHETEN

Trefond erhåller fram tom 1990 fortlöpande medel från Riksförsäkringsverket, s k grund­kapital. Grundkapitalet justeras fortlöpande upp för inflationen, definierad som konsu­mentprisindex. Grundkapitalet måste förrän­tas i takt med inflationen för att ge de inbetala­de pensionsmedlen bibehållen köpkraft.

För att trygga pensionerna har sedan 1984 sat­sats i nominella tal MSEK 2.300, som står un­der Trefonds förvaltning. Nedan visas hur det­ta belopp skulle ha utvecklats om det placerats på ett antal altemativa sätt, nämligen:

som Affärsvärldens Generalindex -

till 11 procents ränta

till en avkastning som följt konsumentpris­index, dvs Trefonds avkastningskrav

utan avkastning. Kurvan visar det insatta kapitalet, grundkapitalet

Diagrammet visar att utvecklingen av de medel som står under Trefonds förvaltning, gott och väl uppfyller de avkastningskrav som ställs.

Det justerade fondkapitalets utveckling jämfört med alternativa placeringsformer.

MSEK

3000

2000

1000  -

84/85    85/86    66/87    87/86    68/89

Tretond Invest

A. V. Gen. Index

--- 11 % r

ä

nta

Kpi, Trelonds avkastningskrav

--- Nom. grundkapital

117

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN

Ju större en aktieportfölj är desto större är sannolikheten för att portföljens utseende och uppträdande skall påminna om börsen i sin helhet. För att aktieportföljen skall utvecklas bättre än index måste den avvika från börsge­nomsnittet.

Trefonds portfölj hade 1988-12-31 betydligt större andel fastighets- och byggbolag än bör­sen i genomsnitt. Samtidigt var andelen verk­städer lägre, liksom andelen investmentbolag. Däremot var övriggruppen större.

100%

Verkstad       St

å

nste     Fastighet Investment     Bank       Utveckl      

Ö

vrigt

l

ä

kemedel                                o Bygg                   och finans

Trefond invest

B

ö

rsen totalt       100%

Stockholms Fondb

ö

rs      118

16 i topp    A:l      A:ll        OTC   O-listan  Onoterat

Till höger visas en jämförelse mellan Trefonds värdepappersportfölj och det totahi börsvär­dets fördelning mellan olika noteringsformer.

Trefond hade vid årsskiftet en väsentligt lägre

|           .

andel 16-i-topp-aktier än börsgenomsnittet.

I            I  '''""' '"'''

De fyra största

Prop. 1988/89:144

Bilaga 5 

VOLVO

Volvo arbetar långsiktigt på den internationella marknaden med att till­verka och marknadsfora produkter och tjänster med kvalitet och säkerhet som främsta kännemärke.

Sedan starten 1927 som lokal svensk tillverkare av bilar och lastbilar, har Volvo målmedvetet vuxit till att bli ett av världens fyrtio största industriföretag.

Kärnan i Volvos verksamhet är transportmedel. Den omfattar person-och lastbilar, busschassier, marin-, industri- och flygmotorer samt kompo­nenter till rymdindustrin.

Verksamheten omfattar också Sveriges största privata livsmedelsindu­stri samt en stor internationell handel.

ARITMOS

AB Aritmos är ett rörelsedrivande företag med inriktning på kvalitetspro­dukter och med industriell tonvikt på:

Sportindustri - Tretorn Etonic är ett av världens ledande varumärken for tennis och sportskor.

Verkstadsindustri Stiga är Europas största gräsklipparforetag, Mo­nark Skandinaviens största cykelföretag och Wamac är ett högteknologiskt företag inom dagstidningsproduktionen.

Livsmedelsindustri Indra är ledande på djupfryst färdiglagad mat. Lars[REDACTED_EFTERNAMN] ett av marknadens kvalitetscharkuteriföretag och hälftenäg-da Margarinbolaget, som är marknadsledande på matfettsområdet.

Koncemen omfattar i övrigt större minoritetsposter i intressebolag och en aktieportfölj med främst börsnoterade akier.

BILSPEDITION

Bilspeditionskoncemen är Skandinaviens största företagsgrupp inom transport och spedition.

Bilspedition Inrikes arbetar i huvudsak inom långväga transporter av parti-, styckegods och paket i ett rikstäckande system.

Scansped bedriver internationella transporter och spedition med huvud­saklig inriktning på Europa, USA och Fjärran Östern.

ScanShip svarar för koncemens sjöfartsintressen, som omfattar Transat-lantickoncernen Cool Carriers samt rederiagenturverksamhet.

Stödfunktioner är afiarsområden Biljonen som svarar för finansverk­samheten samt Bilspedition Information System som utvecklar koncemge-mensamma informationssystem.

119

KLÖVERN FÖRVALTNINGS AEl

Prop. 1988/89:144

Klövern är ett renodlat fastighetsbolag med långsiktig förvaltning som       '  bärande aflfarsidé. Fastighetsbeståndet är till ca 90% koncentrerat till kommersiella lokaler i Stockholm, Göteborg och Malmö.

Klöverns snabba expansion sedan starten 1984 kan illustreras med föl­jande siffror.

____________________ 198f!

1987

1986

1985

1984

Hyresintäkter

187

169

164

137

98

Fastighetemas

marknadsvärde

3070

2250

1475

1175

950

Substansvärde per aktie

309

213

131

103

94

Bland aktuella Klövem-projekt kan nämnas utbyggnaden av nya "Ham­marby Gård" i Södra Hammarbyhamnen i Stockholm där totalt 40000 m kontor lager lätt industri kommer att byggas de närmaste åren.

120

NORM VID RIKTADE

'T"''"'

EMISSIONER AV AKTIER OCH KONVERTIBLER

Trefond Invests styrelse har vid styrelsesammanträde 1988-05-25 fastställt att fondstyrelsens agerande i samband med emissioner skall ske enligt följande:

Utspädningseffekt

Utspädningseffekten bör icke överstiga 5 %.

Teckningsberättigade

Teckningsberättigade bör vara endast anställda i företaget. Sty­relse skall icke räknas som anställd.

Fördelning mellan teckningsberättigade

Teckningsberättigad bör få teckna upp till högst en halv årslön.

Restbelopp

Restbelopp skall icke förekomma. Bolagsstämman skall fastställa ett högsta belopp.

Teckningskurs

Teckningskursen får ej understigas med mer än 5 % av börskur­sen. Börskursen fastställes som medelvärde under en period så nära emissionstillfället som möjligt.

Konverteringskurs

Konverteringskursen skall icke understiga 120 % av börskursen fastställd enligt ovan.

Konverteringstid

Konvertering bör icke ske tidigare än 4 år från emissionsdatum.

Beslutsfattare

Beslutet skall fattas av bolagsstämman med 9/10-dels majoritet av såväl röster som kapital. Detta skall gälla även för emissioner i dotterbolag. Styrelsen skall få bemyndigande endast avseende tekniska frågor i emissionerna.

Publicitet

Villkoren skall fullständigt anges i den förvaltningsberättelse som lämnas till bolagsstämman för beslut. Hänvisning till att emis­sionsvillkoren kan avhämtas på företagets kontor skall inte god­tas.

Ranta

Räntan skall vara marknadsmässig.

121

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE

Njord Skoogs

Trefond Invest får härmed lämna förvaltnings­berättelse för verksamhetsåret 1988.

Resultat

Arets resultat före överföringar till 1 3 fond­styrelserna uppgår till MSEK 281,5 (127,3). Överföringarna beräknas till MSEK 75,7 (48,8).

Realisationsvinsterna uppgick undtr året till netto MSEK 218 (85,0). Utdelningar har erhål­lits med MSEK 56,6 (35,8) medan ränteintäk­terna uppgick till MSEK 9,7 (11,3).

Förvaltningskostnaderna utgjorde under året MSEK 5,8 (4,6).

Real förmögenhetsförändring

Det bokföringsmässiga resultatet plus föränd­ringar av den dolda reserven, minskat med in­flationen på rekvirerade medel, blev för året MSEK 989,0 (-342,9).

Fondens totala överskott i förhållande till realt resultatkrav sedan verksamhetens början (1984), uppgick vid årets slut till MSEK 1.001 (11,6).

Likviditet

Vid årets utgång fanns likvida medel i form av banktillgodohavanden och penningmarknads-instrument för MSEK 27,0 (20,4). Fordringar på fondkommissionärer för oreglerade likvider uppgick till MSEK 2,0 (0,10), medan motsva­rande skulder belöpte sig till MSEK 11,6(12,4).

Den genomsnittliga likviditeten var under året MSEK 54,7 (67,0).

Värdepappersportföljen

Marknadsvärdet på värdepappersportföljen uppgick 1988-12-31 till MSEK 3.634 (1.973). Portföljens anskaffningsvärde per 1988-12-31 var MSEK 2.737 (1.999). Den dolda reserven uppgick således till MSEK 897 (-26,5).

Efter justeringar för köp och försäljningar ökade börsportföljen i värde med 52,0 %. För­ändringen av Affärsvärldens generalindex var under samma period 51,9 %.

Under verksamhetsåret har aktier köpts för MSEK 1.780 och sålts förMSEK 1.199. Avkö-pen utgjorde MSEK 13,7 nyteckningar.

Portföljen har genom följande större köp netto ökats med:

Ansk.värde

Bolag

Antal

MSEK

BGB

1.000.500

145,1

Electrolux

245.000

67,2

Klövern

250.000

65,1

Marabou

405.554

125,1

Proventus, optioner

120.000

122,6

Volvo

152.200

51,2

Portföljen har genom följande större försälj­ningar netto minskats med:

Försäljn.värde

Bolag

Antal

MSEK

Carnegie

250.000

50,6

Holmen

800.000

75,5

Marieberg

620.000

105,9

Reinhold

516.600

95,6

Saab

420.000

88,1

Sandvik

300.000

54,7

Skandia

350.000

55,4

Följande nyemissioner har tecknats:

Bolag

Ansk.värde MSEK

7,7 6,0

183.750 200.700

Under året har 127.500 Fagerhult bytts mot 191.250 Almedahls-gruppen jämte MSEK 10,2. Vidare har 125.000 Swanboard bytts mot 250.000 Rottneros jämte MSEK 6,3.

Fondkapital

Fondkapitalet uppgick vid årets slut till MSEK 2,682 (1.960). Det efter s k reala principer justerade fondkapitalet var vid samma tid­punkt MSEK 3.578 (1.933). Det förvaltade ' grundkapitalet uppgick till MSEK 2.300 (1.784). Således har under året rekvirerats MSEK 516. Det innebär att medelsramen har utnyttjats tillfullo.

Fondstyrelse och personal

Under 1988 avgick styrelsens ordförande gene­raldirektör Tony[REDACTED_EFTERNAMN] samt direktör Leif Lewin. Till ny ordförande utsåg regeringen ge-    122

neraldirektör Bert[REDACTED_EFTERNAMN], samt till ny styrel­seledamot direktör Lars Hillbom.

Medelantalet anställda har varit 5,35 perso­ner. I löner och ersättningar till styrelse och verkställande direktör har utgått sammanlagt MSEK 1,2 (1,1) och till övriga anställda MSEK 0,97 (0,77).

Styrelsens nuvarande VD skulle enligt avtal avgå 1988-12-31. På grund av problem i sam­band med rekryteringen av ny VD, har avtalet förlängts till utgången av mars 1989. VD har förklarat sig beredd att kvarstå som konsult till utgången av juni samma år samt att tills vidare handlägga frågor rörande intressebolag. Till VD fr o m 1989-04-01 har utsetts Michael G. Berman.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5 

Victor Hasselblad AB

Styrelsen besökte 1988-05-25 Hasselblads an­läggningar i Göteborg. Verkställande direktö­ren, Jerry Öster, gav en ingående information om företagets historik och utveckling. Besöket gav värdefull information för styrelsen.

Styrelsen avser att varje år göra minst ett be­sök vid företag där Trefond har ett betydande innehav.

Hällde Maskiner AB

Resultatet i företaget har förbättrats avsevärt under 1988. En ytterligare resultatuppgång väntas under 1989. Aktieinnehavet är att anse som långsiktigt.

Collator Utvecklings AB

Collator bildades 1986 på fondstyrelsens initia­tiv för att ta hand om engagemang i mindre företag. Bolaget har ett aktiekapital på MSEK 12 varav MSEK 11 ägs av fondstyrelsen och MSEK 1 av Svenska Metallindustriarbetare­förbundet. Collators engagemang uppgår till MSEK 1,4 i KMG System AB, som tillverkar utrustning för syntetiskt tal. Collators resultat efter bokslutsdispositionen och skatt uppgick 1988 till MSEK 0,13.

Allmän information

Fagerhult

Huvudaktieägaren i Fagerhult har sedan någ­ra år bl a med fondens representant diskuterat det långsiktiga huvudägarskapet i Fagerhult. Under hösten gjorde huvudägaren en prelimi­när överenskommelse med Almedahls-gruppen AB, som innebar att detta företag lade ett bud på samtliga aktier i Fagerhult. Efter diskussio­ner med huvudaktieägaren accepterade fond­styrelsen budet, dock med tvä förbehåll vilka Almedahls-gruppen accepterat.

Det ena förbehållet innebar att belysningssi­dan inom gi-uppen icke skulle säljas och att det­ta enhälliga ställningstagande ej får ändras utan att bolagsstämman i Almedahl-Fagerhult AB beslutar härom. Den andra punkten gällde att styrelsen i det nya bolaget successivt skall minska i antal. Trefonds styrelse har mot den­na bakgrund ansett att samgåendet långsiktigt bör vara till fördel för anställda och aktieägare inom gruppen.

KMG

Under året har kraftiga marknadssatsningar skett. Bl a har det nya systemet för utrop av hållplatser utvecklats. Några provanläggning­ar har installerats. För att stödja företaget har Collator beslutat teckna ytterligare aktier.

Kolmårdens Fastighets AB Trefond Invest ingick 1988-06-04 ett avtal med Stiftelsen Kolmårdens Fritidsområde om bil­dandet av ett fastighetsbolag. Detta övertog från Stiftelsen samtliga fastigheter inom om­rådet. Trefond har förbundit sig att förse fas­tighetsbolaget med kapital om MSEK 25. Här­av tecknas MSEK 5 i form av aktier till ett no­minellt värde av MSEK 1 och MSEK 20 i form av ett konvertibelt förlagslån. Bildandet av fastighetsbolaget medverkar till en långsiktig utveckling av fritidsområdets verksamhet. Trefond erhåller normal avkastning på insatta medel.

Round-Office

Styrelsen i Round Office gav i början av året

positiva besked rörande företagets utveck­

lingsmöjligheter. Även i samband med delårs­

rapporten i augusti föreföll läget vara under

kontroll. Därefter skedde en snabb försäm­

ring. Ledningen för Round Office hade inte

förmått utnyttja den ytterligt goda konjunktu­

ren. Läget ansågs vara katastrofalt. Trefond

har 1989-01-31 kommit överens med Polarator,

den andre huvudaktieägaren, om att göra en

finansiell rekonstruktion.

123

Scandiafelt

Utvecklingen inom bolaget har int«; varit till­fredsställande. Weland AB förvärvade under året ca 26 % av kapitalet. Weland har en rörel­se som delvis sammanfaller med Scandiafelts. Det fortsatta engagemanget i Scandiafelt är fö­remål för diskussion.

Skrinet

Skrinet har under året koncentrerat sin verk­samhet ytterligare. Under.slutet av året köp-

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

tes aktierna i Stockamöllan. Bolaget visar en god utveckling. Innehavet är långsiktigt.

Sivanboard

Innehavet i Swanboard byttes till aktier i Rott­neros . Med hänsyn till att företagskombinatio­nen anses vara intressant, har innehavet i Rottneros därefter ökats. Trefond har för när­varande ca 10 % av kapitalet och rösterna. In­nehavet är långsiktigt.

Stockholm 1989-02-07

Q4

Lars Hillbom

Klas Back Vice ordförande

"" ,aAAlCaJx4fl

(I

Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

Kenneth SiÖk\i3t

Anders Ullberg '

Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders Widlund

:

Verkställande

Bo'f)iLMgren/' .ställande diTVXtör

Vår revisionsberättelse beträffande denna årsredovisning har avgivits 1989-02-23.

GöranKpe

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Gösta Telestam     '

124

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

RESULTATRÄKNING

1987 kkr

Rörelsen

Aktieutdelning (not 1) Ränteintäkter (not 2) Övriga intäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader (not 3) Projektkostnader Avskrivningar (not 4)

35.828 11.340 352 202 4.566 196 271

Rörelseresultat

Realisationsvinster Realisationsförluster

42.285

84.978 4

Resultat före överföring

Överföring till 13 AP-fondstyrelsema (not 5)

127.259 - 48.822

ÅRETS NETTORESULTAT

78.437

125

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

BALANSRÄKNING

TILLGÅNGAR

Omsättningstillgångar

Likvida medel och penningmarknadsinstrument (not 6) Fordringar på fondkommissionärer (not 7) Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter (not 8) Övriga kortfristiga fordringar

1988-12-31

1987-12-31

Bokförda   ,

Bokförda

vfirdsn

värden

kkr   ;

kkr

27.025

20.360

,   1.988   ,

110

381

1.402

673 :

68

29:967

21.940

Anläggningstillgångar

Aktier i dotterbolag och intressebolag (not 9) Aktier i andra bolag och övriga våirdepapper (not 10) Inventarier

SUMMA TILLGÅNGAR

6.160

6.150

2.737.376

1.999.454

729

804

2.744, ;:

2.006.408

jmm

2.028.348

SKULDER OCH FONDKAPITA L

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

Skulder till fondkommissionärer (not 7)

Upplupna kostnader och förutbetjdda intäkter (not 11)

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna

Övriga kortfristiga skulder (not 12)

Fondkapital

Förvaltat grundkapital

Ackumulerat överskott/underskott från föregående år

Årets nettoresultat

SUMMA SKULDER OCH FONDIfAPITAL

..' iv.ear

V          1.   *'". l-f-t"

      v .-428

i-?...

92.641

50

12.428

7.179

48.822

116

68.595

1.784.000 97.316 78.437

1.959.753 2.028.348

Ställda panter och ansvarsförbindelser

Inga

126

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

RESULTAT OCH FÖRMÖGENHETSFÖRÄNDRING

iml

1987

. kkr '

kkr

Nettoresultat före överföring till 1 3 AP-fond­

styrelsema

\        281.526 i      127.259

Förändring av ej realiserade vinster/förluster      !        923.238 i   341.943

Resultat inkl. ej realiserade vinster/

]

förluster

;     1.204.764    -214.684

Avsättning för bevarande av grundkapitalets

!

köpkraft

;     -140.101       -79.399

Realt resultat före överföring till 1-3 AP­

fondstyrelsema

1.064,6 ,   -294.083

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna                ;     75.705     - 48.822

Överskott/underskott i förhållande till

realt resultatkrav

988.958     -342.905

127

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

FORMOGENHETSSTALLNING EFTER REALA PRINCIPER

1988-12-31

_______________________________ 

1987-12-31

 Marknåds-

________________________________ 

Marknads­

 värden

___________________________________ 

värden

 TILLGÅNGAR______________________________ kkr ________________________________________ kh;

Omsättningstillgångar

Likvida medel och penningmarknadsinstrument (not 6)                27.026

20.360

Fördringar på fondkommissionärer (not 7)                                       1.988

110

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter (not 8)                        881 

1.402

Övriga kortfristiga fordringar

          673

                                                                                  68

Fondkapital

Uppindexerat grundkapital (not 5)

Ackumulerat överskott/underskott i förhållande till resultat­krav Årets överskott/underskott i förhållande till resultatkrav

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

Ställda panter och ansvarsförbindelser

;    - lii

Inga

Anläggningstillgångar

Aktier i dotterbolag och intressebolag (not 9) Aktier i andra bolag och övriga värdepapper (not 10) Inventarier

SUMMA TILLGÅNGAR

SKULDER OCH FONDKAPITAL___________ 

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

Skulder till fondkommissionärer (not 7)

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (not 11)

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna

Övriga kortfristiga skulder (not 12)

29.967

21.940

6.150

6.150

3.634.065

1.972.906

729

804

3.640.944

1.979.860

3.670.911

2.001.800

 50

50

11.627

12.428

.837 r

7.179

75.705

48.822

: 428 :

116

92.647 ;

68.595

2.577.706

1.921.604

11601

354.506

988:958

-342.905

3.578.264 .

1.933.205

3.670;911

2.001.800

128

Prop. 1988/89:144

Bilaga 5

AKTIEINNEHAV 1988-12-31

.1 ';,

     Andel

;h.-'B.. 

Antal

vaide

88-12-8:  ;

';  !%;,

t-u -          ;. . 

ttr     .

;kkr.    "'-

Kapital   "

Röiter

Bönnoterade aktier

-c .     '       '                      '

"-h. \

1   (Ai- öch Åll-listan)

!   AGA

Abu

110.000

20.864

24.090

2

0,4

t  Aljhl

Abu

49.869

9.344

9.974

V;Aiinedahl

Afr

6.449

1.327

1.225

..r:3j2,:'-

4.2

'. Almedahl

Bbu

143.500

20.090

20.090

. Aritmos Aritmos

bu

fr

1.393.539 12.061

154.0% 992

209.

7.0

.7.0

v  Asea

Abu

310.000

80.174

123.070

 0,5

0.6

, BGB ,

bu

1.000.500

143.229

164.077

 '   M   :

5,2

;   Pilspedition

Abu

583.897

44.901

161.813

'-"   '  

8.0

Bilspedition

Afr

58.213

4.476

16.136  .

;;t!aiena : Cäteiia

Abu Afr

529.660 70.360

32.411 2.789

63.0218 8.161

':,:''23'    ''.

2,8

Eldon

Bbu

209.578

46.766

46.107

12,7

5,9

;   Eldon

Bfr

11.122

2.260

2.469

Electoolux

Bfr

245.000

66.382

71.540

.  0.3

0.0

E«ab

Abu

268.1%

60.929

86.088

P-

8,0

Euroc

A

143.800

15.674

58.239

y /1.7':

1.6

EVKK,

B

56.200

6.065

22.480

Pambrp

Bbu

mim

16.378

16.096 i

2.0

1.0

Gaimbro

Bfr

3sa.(m

32.556

34.160

~ Gtttagruppen

Abu

600.000

65.479

70.800

1.4

1,5

Gullspång

Bbu

250.000

38.495

110.000

2.6

1,5

Hasselblad

Abu

137.200

14.824

42.532

7.1

7,1

tiasselblad

Afr

400

54

124

,   Hezagon

Bbu

440.500

57.497

65.063

5,9

3,2

Hmagon

Bfr

159.600

19.044

19.778,

HötoiKet

Bbu

147.520

39.957

'41.748

4fi

1.7

Hötorget

Bfr

2.480

703

707

 Infina

Abu

186.000

23.323

26.784

3.4

3,4

3M

Bfr

76.000

19.685

6d.760

1.8      *

P

ipövém

Abu

6.100

1.647

1.666

"-KroVém

Bbu

714.058

132.035

178.515    

8.6    '

'

1   lUdvm

Bfr

29.842

6.812

7.550

Lundbergs

Bbu

400.000

41.260

78.000

0,9

0.2

| iÄaråbou

Afr

89.544

28.969

29.660

8,4

,   73

[ - M.uibou

Bfr

316.010

94.563

95.436

[ ' IffuAksjö

Abu

379.000

17.602

18.003

0

0,9

'. Mtnksjö

Afr

9.m

428

428

'.'.Nisses

Bbu

2«).000

31.800

28.800

1.3

0,4

.'.Nordbanken

bu

250.000

34.796

45.260

1.3

U

,, RrooQidia

Abu Bfr

i02.(m

8.000

24.130 1.200

37.740 2.920

0,3       '

03

-. ihrönator

st

212.792

31.483

36.176

':.', *'   '

2,1

Pröpatpr

avk

98.867

17.136

18.290 \-

Prorentus

:: Masbilite, option

120.000

120.600

120.600

   ~   .

Eank>m« Stohne Bbu

197.660

24.348

23.718

7.2

33

-'SCA,-

Bbu

106.000

30.021

38.746

0,4

OA

.SCA   .      ,

Bfr

96.000

30.482

34.866

S&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.85pt'p class=MsoNormal>

Abu

0.000

36.747

43.000

042

0.2   1

..'/Skånska

Bbu

300.000

66.281

126.300       "

:   OA

0,3

Skånska

Bfr

50.000

17.100

21 .(KO

9   Riksdagen 1988/89. 1 .saml. Nr 144

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

AiukaRhings-

Böravärde

Andel

-     

Bolag

Antal

virde

88-12-31

i%

kkr

kkr

Kanital

R6rtar

Skoogs

Bbu

(334.100

42.721

60.240

123

5,7

Skrinet

Bbu

(>44.200

66.354

93.409

20,0

143 .

Skrinet

Bfr

6.800

616

847

Skånska Banken

Abu

63.420

13.986

19.231

43

.33

Skånska Banken

Bbu

146.580

33.134

52036

Stora

Abu

90.000

26.315

29.970

Stora

Afr

160.000

48.493

52.320

03

03

Stora

Bfr

100.000

25.581

32.300

Volvo

Bbu

366.000

118.614

136.320

0,7

03

Volvo

Bfr

220.000

75.762

84.480

Åkermans

Abu

1.463

202

234

Åkermans

Bbu

243.537

33.762

40.671

93

63

Åkermans

Bfr

90.000

12.150

14.400

Sumina börsnoterade aktier

2.325.676

3.159.037

OlC-aktier

Lindab

Bbu

216.258

42.664

55.967

7,2

 33

Lindab

Bfr

742

133

193
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bbu

71.300

8.419

8.556

143

43   .

Metallhyttan

Bbu

24.600

2.358

2.377

2.0

03

Rottneros

bu

1.006.000

39.102

48.240

9.7

9.7

Rottneros

fr

96.000

4.370

4.660

V|I

Round Office

Bbu

191.420

18.380

3.828     ,

273

15,4

Round Office

Bfr

68.680

5.715

1.172

Scandiafelt

bu

92.260

12.890

2d:756

63

63

Scandiafelt

fr

60

7

11

Spendrup

Bbu

398.160

23.963

39.816

113

5,4

Spendrup

Bfr

61.840

3.262

6.1&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.9pt'p class=MsoNormal>

Wallenstam

Bbu

326.600

37.938

50.794

4.1

13

Summa OTC-aktier

199.201

241.454

övriga aktier

Fordonia

B

m.200

1.851

676

03

0,0

Hällde

B

8.820

8.500

8.500*

49.0

493

Försäkr. AB Njord

'146.260

21.618

24.098

.   213

16,4.

Kolm. Djurp. Fast. AB

10.000

6.000

5.000*

16,7

16,7 .

Wihlborg &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:12.0pt'p class=MsoNormal style='margin-left:2.0pt'> Bbu

60.000

8.417

12.900

2,1

03

Summa Svriga aktier

46.386

51.174

Aktier med köpoptioner

Sv. Handelsbanken

1.200.000 ,

131.929

182.400**

13 .

.13

Summa aktier med köpoptioner

131.929

182.400   .

" a. v«

2.702.192

3.634.066

Courtage

10.484

"'-i.'-'

Oms

24.699

'-i\- i.

., ,- «

Totalt

   .       '.'

2.737.376

3.634.065   .

':-W--

 *.'» 

.;

.:;'yh'

.--%-.S''-

-1.

Tår-

:-

.?

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

NOTER TILL BOKSLUTET 1988-12-31

Redovisnings- och värderingsprinciper

Penningmarknadsinstrument bokförs till in­köpspris och ränta periodiseras. Värdet på ak­tier och övriga värdepapper inkluderar courtage och värdepappersskatt. Beräkning av realisa­tionsvinster och -förluster vid försäljning av vär­depapper sker enligt "högst in först ut" meto-

den. Premier för aktier med utställda köpoptio­ner redovisas som förutbetald intäkt. Inventa­rier nettoredovisas. Avskrivningar på inventa­rier görs med 20 procent av anskaffningsvärdet fr o m förvärvsdatum. Av årets resultat överfö­res tre procent av det förvaltade grundkapitalets nuvärde till 1 3 AP-fondstyrelserna.

1. AKTIEUTDELNING, de fem största posterna specificeras

Antal

Utdelning

Totalt kkr

Aritmos

1.375.600

3:00

4.127

Handelsbanken

1.200.000

3:60

4.320

Skrinet

650.000

3:75

2.437

Stora

300.000

10:-

3.000

Volvo

422.800

10:50

4.439

övriga

38.227 56.550

2. RÄNTEINTÄKTER

Likvida medel

Penningmarknadsinstrument o dyl Konvertibla skuldebrev o dyl

kkr

3.860

5.555

331

9.746

3. FÖRVALTNINGSKOSTNADER

kkr

Personal- och styrelsekostnader

3.393

Lokalkostnader

1.211

Administrationskostnader

252

Informationskostnader

495

Diverse arvoden

362

Övriga kostnader

124

5.837

4. AVSKRIVNINGAR

Kontorsinventarier Datautrustning

kkr 

143

127

270

5. ÖVERFÖRING TILL 1-3 AP-FONDSTYRELSERNA

Löntagarfondstyrelserna skall varje år överfö­ra en avkastning på 3 % av rekvirerat kapitals nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsu­mentprisindex' förändringar. Hänsyn tages till den      tid     kapitalet     disponerats.      Kon

sumentprisindex för december 1988 uppgår till 180,9- Utöver avkastningskravet skall en av­sättning göras i den reala redovisningen mot­svarande årets uppindexering av grundkapita­lets nuvärde.

Bekv. datum

Belopp kkr

Index

Nuvärde

88.12.31

kkr

Avkastnings­krav kkr

Avsättning kkr

1/1 -88   1.784.000 i grundbelopp

(nuvärde 1.921.604)

170,7

2.036.428

360

61.093

114.824

12/1          160.000

171,6

168.671

348

4.892

8.671

21/1             17.000

171,6

17.921

339

506

921

18/2          321.730

172,9

336.616

312

8.752

14.886

23/2            17.270

172,9

18.069

307

462

799

2.300.000

2.577.705

75.705

140.101

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

6. LIKVIDA MEDEL OCH PENNINGMARKNADSINSTRUMENT Likvida medel:

kkr

Kassa och postgiro Banktillgodohavanden

1

17.209

17.210

Penningmarknadsinstrument:

Företagscertifikat

9.815

27.025

7. FORDRINGAR, RESPEKTIVE SKULDER, HOS FONDKOMMISSIONÄRER

Beloppen avser i huvudsak aktier som ännu ej levererats.

8. F

Ö

RUTBETALDA KOSTNADER OCH UPPLUPNA INT

Ä

KTER

Denna post består huvudsakligen av förutbetalda hyror.

9. AKTIER I DOTTERBOLAG OCH INTRESSEBOLAG

Tredje löntagarfondstyrelsen har skyddat arbetsnamnet "Trefond Invest" genom registrering av ett aktiebolag. Aktiekapitalet är utlånat till Trefond Invest. Bolaget Trefond Invest AB är vilan­de. Collator Utvecklings AB redovisas tillsvidare som dotterbolag.

10. AKTIER I ANDRA BOLAG OCH ÖVRIGA VÄRDEPAPPER

(Aktieinnehav 1988-12-31)

Aktier i andra bolag se separat specifikation.

2.737.375

2.737.375

11. UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

Denna post består huvudsakligen av reservation för revisionskostnader, skuld för semestersätt­ningar och arbetsgivaravgifter samt premier för utställda optioner i Svenska Handelsbanken.

12. ÖVRIGA KORTFRISTIGA SKULDER

Leverantörsskulder

88

Innehållen personalskatt

102

Skuld för värdepappersskatt

234

Diverse skulder

4

428

13. VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN

Den i förvaltningsberättelsen upptagna procentuella jämförelsen med Affärsvärldens index är beräknad enligt följande. Aktieportföljens nettoförändring varje månad har efter tillägg av försäljningar och utdelningar och avdrag för köp relaterats till under resp. månad genom­snittligt investerat kapital. Denna avkastning kedjas sedan med avkastningen för nästa månad osv. Den på detta sätt beräknade portföljutvecklingen för 1988 uppgår till 52,0 %.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

REVISIONSBERÄTTELSE

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Tredje löntagarfond­styrelsens, Trefond Invest, förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för perioden 880101-881231.

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna saznt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, resul­tat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande löntagar­fondsstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 23 februari 1989

Gösta Telestam

I

aukt revisorX

aukt revisor

direktör

133

Prop. 1988/89:144 Bilaga 5

REVISORER

Göran Raspe, auktoriserad revisor, Öhrlings revisionsbyrå, ordförande

Per[REDACTED_EFTERNAMN], auktoriserad revisor, Bohlins Revisionsbyrå

Gösta Telestam, f d direktör, Kungl. Bankinspektionen

ANSTÄLLDA

Bo[REDACTED_EFTERNAMN], verkställande direktör Carl Johan Tömell bitr direktör Anita[REDACTED_EFTERNAMN] Inger Hedenström Katarina Rylander Ann-Mari Werin

COLLATOR UTVECKLINGS AB

Styrelse

Bo[REDACTED_EFTERNAMN], VD Trefond Invest

Styrelseordförande

Per-Erik Öhlén, direktör Vice ordförande

Jan O[REDACTED_EFTERNAMN], advokat Styrelseledamot

Per-Erik[REDACTED_EFTERNAMN], direktör Styrelseledamot

Klaus Helmrich, VD M-Gruppen i Västerås AB Styrelseledamot

Jan[REDACTED_EFTERNAMN], ASEA Stal Styrelseledamot

Carl Johan Tömell, Trefond Invest Styrelseledamot och VD

STYRELSEN

Bert[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1930 Generaldirektör, SMHI Styrelseordförande

Klas Back, Tyresö, f 1920 Direktör, Folksam Vice styrelseordförande

Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Finspång, f 1942 Metallarbetare, ABB Stal Styrelseledamot

Lars Hillbom, Järfälla, f 1946 Direktör, Kooperativa Förbundet Styrelseledamot

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], Vingåker, f 1942 Vårdare, Landstinget Sörmland Styrelseledamot

Kenneth Sjökvist, Saltsjöbaden, f 1946 Livsmedelsarbetare, Pripps Bryggerier AB Styrelseledamot

Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1949 Vice förbundsordförande, SHSTF Styrelseledamot

Anders Ullberg, Danderyd f 1946 Direktör, SSAB Styrelseledamot

Anders Widlund, Eskilstuna, f 1947 Ingenjör, Sv. Industritjänste­mannaförbundet Styrelseledamot

Johnny Karlson, Hallstavik, f 1937

Pappersbruksarbetare, Holmens Bruk AB

Styrelsesuppleant

Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Visby, f 1943

Redaktör, Gotlands Folkblad

Styrelsesuppleant

Ulla-Britta Platin, Norrköping, f 1925 Utredningssekreterare, Hyresbostäder i Norrköping AB Stjrelsesuppleant

Carl Martin[REDACTED_EFTERNAMN], Sollentuna, f 1941 Professor, Stockholms Universitet Styrelsesuppleant

134

Mellansvenska

löntagarfonden (Qärde löntagar­fondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I988

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

ORDF

Ö

RANDE

B

ö

rje[REDACTED_EFTERNAMN]

Styrelseordf

ö

rande Statens Vattenlallsverk. Luftfartsverket, Borl

ä

nge Energi ocfi Dala-Demokraten

VICE ORDF

Ö

RANDE

Sune Ekb

å

ge 

Pappersarbetare, Billerud AB Ordf

ö

rande, lappers avdelning 96, Gruvon Styrelseledamot Stora AB Ledamot Pappers f

ö

rbundsstyrelse

Ö

VRIGA LEDAM

Ö

TER

Kurt Belin

ingenior. Fl

ä

kts Svenska Installation AB

Karl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN] 

Byggnadsarbetare, Anders Dios AB

Sven lohansson

Direktor, Konsum V

ä

stmanland

Folke Kallberg 

Ingenior, Avesta AB

Sune[REDACTED_EFTERNAMN] 

Direktor

B

ö

rje Sturk 

Telemontor, FFV

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Direkioi

SUPPLEANTER

Villy Bergstr

ö

m

Cfief, Fackf

ö

reningsr

ö

relsens institut for ekonomisk forskning

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Ombudsman, fvletall

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

Direktor, Varmlands Folkblad

Maj-Britt L

ö

vstr

ö

m

Byr

å

direktor, L

ä

nsarbetsn

ä

mnden

REVISORER

ANST

Ä

LLDA

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad revisor. Grant Thornton, ordf

ö

rande

Ingvar Gulln

ä

s

Fd landsh

ö

vding

Lars Jernberg

,Auktonserad revisor,[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m &margin-right:65.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:0cm;margin-bottom:.0001pt'> Lennart L

å

ftman 

Verkst

ä

llande direktor

Siv[REDACTED_EFTERNAMN], fr,om, 89-01-30 Erik Frostberg Britt-Marie Granholm Pirkko Vikman

136

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

Vår verksamhet under 1988 har utvecklats i en första klassens högkonjuktur och goda tider på aktiemark­naden, lusterat för köp och försäljningar har vär aktie­portfölj stigit med 51 % i värde under aret. Vi har inte utnyttjat hela det kapital som står till värt förfogande. Detta kan ses som en vä) försiktig inställning under det gångna årets starka aktiemarknad men ger oss samtidigt en stor handlingsfrihet inför de närmast kommande åren.

för ägandet och dess funktioner. Detta medför att de anställdas synpunkter noteras mer lyhört än tidigare i flera företag där vi är delägare.

Vi har under de gångna åren också placerat väsentli­ga belopp i onoterade företag, 1 fjol kunde vi notera de första framgångarna genom att i samförstånd med våra partners sälja några av dessa investeringar med vinst.

Under de dryga fyra är fonden drivit sin verksamhet har det kapital vi förvaltar avkastat mer än en miljard kronor eller väsentligt mer än det avkastningskrav riksdagen ålagt oss. För Allmänna pensionsfonden och ATP-systemet har vår verksamhet därmed inne­burit en förstärkning. Pensionsåtagandena är dock så stora och den andel av kapitalet som vi fått att förval­ta sä liten att fonden naturligtvis inte kan svara för mer än en begränsad andel av kraven på pensions­systemet.

De reserver vi nu har kan behövas, för tiderna kom­mer inte alltid att vara så goda som nu, Vär aktieport­följ har också blivit så pass omfattande att det inte är att tänka pä att hinna avyttra mer än marginella pos­ter före en nedgång pä aktiemarknaden. Vär ambition är i stället att genom placeringar i rätt företag på läng sikt uppnå en konkurrenskraftig avkastning.

Reserverna behövs också för att inför mörknande ti­der kunna medverka i störra affärer där den omedel­bara lönsamheten ibland är svär att uppnå. Behovet av sådana satsningar i näringslivet ökar när tiderna blir sämre samtidigt som traditionella investerare dä blir alltmer försiktiga Under det gångna året medver­kade vi till att ge tidigare statliga Uddevalla Ship­ping förutsättningar att börsnoteras och erhålla en stabil ägarstruktur. Denna ger rederiet möjligheter till en långsiktig utveckling. Dessutom ser shipping-marknaden just nu så gynnsam ut att det även på lite kortare sikt kan bli en god affär för oss.

Fonden är fortfarande så pass liten att dess aktieinne­hav inte inneburit nägon avgörande förändring i in­flytandet för de anställda i de företag där vi är aktieä­gare. Dessa här dock deltagit i bolagsstämmor i 50 fö­retag i kraft av värt innehav. De anställdas företrädare vinner successivt ökade kunskaper om företagande. Hos företagsledningarna ökar samtidigt respekten

Vad vi strävar efter är här att samarbeta med företag eller företagare som har en redan etablerad verksam­het och från denna vill expandera utan att utsätta verksamheten för alltför stora finansiella risker. Efter­som vi inte kan tillföra de allra minsta företagen nä­gon särskild kompetens siktar vi nu lite högre i stor­leksklass. De foretag vi är intresserade av att samar­beta med bör han minst 10 Mkr i omsättning och ha nägra år pä nacken.

Antalet aktörer pä kapitalmarknaden som kan och vill satsa kapital i onoterade företag utan att sikta mot en snabb notering eller försäljning av företaget är litet. Villkoren för de företagare som söker kapital blir där­för hårda och innebär ofta restriktioner, som företag­arna inte vill lägga pä sina företag, I detta klimat ser vi idag större möjligheter än tidigare att fylla en roll. Vi vill också öppna vägen för skickliga ledningars utköp av företag och företagsdelar i samband med omorga­nisationer av större bolag. Här finns en kraftfull och outnyttjad företagarpotential som vi kan sätta kapital i händerna på.

Aandra sidan finns inte heller särskilt många onotera­de företag som både har en lovande framtid och be­hov och vilja att öka sitt eget kapital. Våra erfarenhe­ter av arbete med onoterade bolag visar att flertalet företag som hamnar i svårigheter gör det på grund av att förutsättningarna för deras verksamhet är för dåli­ga Ytterligare kapitaltillskott förlänger dä bara ett onödigt lidande. I andra fall är det för svag ledning som ligger bakom problemen. Fonden har inte resur­ser att aktivt driva företag. 1 sädana rekonstruktioner kan vi därför bara gä in i samarbete med en inom branschen ifråga erfaren och beprövad partner. Detta kärva konstaterande innebär inte sällan besvikelser hos optimistiska intressenter som ser fonden som räddaren i nöden, Det riksdagsbeslut som styr oss är dock entydigt; endast där långsiktig, konkurrens­kraftig verksamhet finns i sikte kan fondens medel placeras.

137

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

Placeringar i noterade v

ä

rdepapper .,.

Placeringar i onoterade v

ä

rdepapper .., Avg

å

r f

ö

rvalt-ningskostnader

Mellansvenska l

ö

ntagarfondens verksamhet under 1988 resulterade i att fondens f

ö

rm

ö

genhiet steg med 851 Mkr n

ä

r aktieportf

ö

ljen v

ä

rderas enligi; 

å

rsskiftets b

ö

rskurs.

Ö

kningen beror i f

ö

rsta hand p

ä

kursupp­g

å

ngen p

ä

 b

ö

rsen. D

ä

rut

ö

ver har investeringarna i onoterade f

ö

retag i 

å

r givit 

ö

verskott.

Efter det stora kursfallet h

ö

sten 1987 nettok

ö

pte fon­den aktier fram till och med april 1988. Sedan f

ö

reta­gens del

å

rsrapporter visat att vinsterna i n

ä

ringslivet 

ö

kat

ä

ven 1988 nettoinvesterade fonden 

å

ter under h

ö

stm

å

naderna. Fonden k

ö

pte noterade v

ä

rdepap­per f

ö

r 144 Mkr (241) netto under 

å

ret. Fonden har un­der 

å

ret endast lyft 200 Mkr 1107) av de medel som st

ä

llts till dess f

ö

rfogande. Vid senaste 

å

rsskifte fanns m

ö

jlighet lyfta ytterligare 900 Mkr (584). Detta av­speglar dels en bed

ö

mning att kursniv

ä

n generellt sett fortfarande 

ä

r h

ö

g och att gynnsammare tillf

ä

llen att 

ö

ka aktieportf

ö

ljen kommer att erbjudas under kommande 

å

r men dels ocks

å

 att fonden vill bibeh

å

l­la en nettoinvesteringskapacitet 

ä

ven efter 1990. d

å 

inga ytterligare pensionsmedel kommer att tillf

ö

ras fonden f

ö

r f

ö

rvaltning.

P

å

 marknaden f

ö

rv

ä

rvade fonden aktier och konverti­bler f

ö

r 859 Mkr (887), De st

ö

rsta k

ö

pen gjordes i Ar-gonaut, Bilspedition, Gambro, Hennes &font-family:Verdana'>ö

m &margin-right:1.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> F

ö

rutom att optionsbelastade aktier l

ö

stes med 83 Mkr avyttrade fonden noterade aktier och konverti­bler f

ö

r 632 Mkr (646), De st

ö

rsta f

ö

rs

ä

ljningarna un­der 

å

ret skedde i ABV, Boliden, Carnegie, Holmen, MoDo, Reinhold, SKF, Stora, Sydlraft och Volvo,

Fonden investerade 10 Mkr (68) vid nyteckningar i no­terade bolag. D

ä

rut

ö

ver tecknades konvertibla vinst­andelsbevis f

ö

r 19 Mkr i MoDo i samband med att innehaven i Holmen och iggesund avyttrades till Mo­Do,

I onoterade f

ö

retag har fonden under 

å

ret investerat )03 Mkr. Ett trettiotal utredningar har gjorts under 

å

ret. St

ö

rsta beloppen har satsats iUV Shipping, som kommer att noteras under 1989, samt i Facit och Ler­dalsh

ö

jden. D

ä

rmed har fonden under de dryga fyra 

å

r den verkat tillf

ö

rt onoterade f

ö

retag 

ö

ver 160 Mkr i nytt riskkapital (aktierna i UV Shipping k

ö

ptes av Ze-nitShippingoch inr

ä

knas s

å

lunda inte i nyteckningar­na). Under 

å

ret har fondens engagemang i l

ä

mtvarm,[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>ö

gel, Rekonstruera och RFSU avslu­tats D

ä

rut

ö

ver har investeringarna i Connova, De­sign-Funktion och Varg

ö

n Alloys minskats, Avyttring-arna gav sammantaget en realisationsvinst p

å

 netto 8 Mkr,

F

ö

rvaltningskostnaderna 

ä

r i stort sett of

ö

r

ä

ndrade.

Fondens resultat inklusive orealiserade v

ä

rdef

ö

r

ä

nd­ringar kan f

ö

rdelas p

ä

 tre resultatomr

å

den enligt f

ö

l­jande:

Gcnomsnittl    Resultat inki

investerat      foiandiing i        Avlcastning

kapital 1 Mkr,    dold reserv         i %

Placeringar i likviditet ..

marknadsv

ä

rde       i Mkr      1988         1987

229          24 10,5       9,6

1,970        869 44,1        3,8

106           10 9,7  -17,8

-6     __ 

Totalt

2.305        897     38,9       3,2

Att f

ö

r kortare tidsperioder utv

ä

rdera en l

å

ngsiktig aktief

ö

rvaltning enligt s

å

 kallade reala principer 

ä

r n

ä

st intill meningsl

ö

st. Som exemplifiering kan n

ä

m­nas att om v

å

rt bokslut gjorts en enda b

ö

rsdag senare skulle resultatet f

ö

r det g

å

ngna

å

ret varit 754 Mkr eller 16% l

ä

gre 

ä

n vi nu redovisar.

Som underlag f

ö

r diskussion om utv

ä

rdering av v

ä

r och likartade aktief

ö

rvaltningar f

ö

resl

å

r vi i st

ä

llet f

ö

l­jande kriterier:

Har de medel fonden tillf

ö

rts utvecklats snabbare 

ä

n om de f

ö

rvaltats genom r

ä

nteb

ä

rande place­ringar i de tre f

ö

rsta AP-fonderna?

Svaret visar om det fr

ä

n pensionssystemets syn­vinkel varit gynnsamt att avskilja en del av pen­sionskapitalet till investeringar i aktier.

Avkastning \ 'I

1986          198'i

38,9       3,2     32,5     42,1 14,2      12,6      16,8       9,7

Mellansvenska l

ö

ntagarfonden Tre f

ö

rsta AP-fonderna  ,.,

Differens ....      24,7    -9,4      15,7     32,9

Har fondens portf

ö

lj av b

ö

rsnoterade v

ä

rdepap-, per utvecklats b

ä

ttre eller s

ä

mre

ä

n genomsnittet p

å

 Stockholms-b

ö

rsen?

Detta kriterium avspeglar om fondens arbete med noterade v

ä

rdepapper resulterat i b

ä

ttre eller s

ä

mre placeringar 

ä

n b

ö

rsgenomsnittet.

Fondens portf

ö

lj har under 1988 utvecklats en pro­centenhet s

ä

mre

ä

n b

ö

rsgenomsnittet. 1987 ut­vecklades den 10 procentenheter b

ä

ttre 

ä

n snittet

138

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

3. Om de medel fonden erhållit med avdrag för 1,3%, 4. För att enligt riksdagsbeslutet inflationsskydda

motsvarande erlagd värdepappersskatt och cour-

vårt kapital efter en real utdelning på 3 procenten­

tage utvecklats som börsgenomsnittet, skulle fon-

heter per år krävs att fondens förmögenhet vid se-

densförmögenhethautgjort2.619Mkr, Utfalletav

naste årsskiftet uppgår till l,605Mkr..

vår verksamhet utgjorde 2,800 Mkr eller 181 Mkr

_

n- f u .

* iinonni,.i

högre. Detta mått visar att om hela kapitalet pas-

D,f" verkliga foninogenheten uppgår ti I 2.800 Mkr

sivFoch kostnadsfritt kunnat placeras som börsge-

" l'';"' °' " ' långsiktiga avkast-

nomsnittet skulle resultatet hittills varit 181 Mkr

ningsKravet.

139

Prop.

1988/89:144

Bilaga 6

Belopp i Mkr

1988

1987

1985

39,6

23,4

13,2

34,4

37,8

25,3

-     0,3

-     0,4

-     0,7

-     6,3

-     6,0

-     5,2

Not

Aktieutdelningar ................................. 

Ränteintäkter ..................................... 

I

Räntekostnader .................................. 

Förvaltningskostnader   .................         2

Rörelseresultat ............................... 

...................... 

67,4

54,8

32,6

Realisationsvinster.......................... 

3

230,9

278,5

185,5

Realisationsförluster ...........................         4

-     9,0

-   29,0

-     5,9

Nettoresultat ................................... 

289,3

304,3

212,2

Överföring till 1-3 AP-fonderna ...... 

5

-   45,2

-   38,6

-   26,2

Bokföringsmässigt nettoresultat  ... 

...... 

6

244,1

265,7

186,0

140

TILLG

Å

NGAR

Likvida medel   .................. 

Ö

vriga r

ä

nteb

ä

rande placeringar ,,

Fordringar f

ö

r s

å

lda v

ä

rdepapper ,

Intj

ä

nade, e| inbetalade r

ä

ntor samt

f

ö

rutbetalade kostnader mm...... 

Summa

Konvertibla skuldebrev i noterade f

ö

retag, anskaffningsv

ä

rde  ,    ,    . Aktier i noterade f

ö

retag, anskaffningsv

ä

rde Aktier f

ö

r vilka k

ö

poptioner utst

ä

llts   ,   ,   ,,

Teckningsoptioner    

Investeringar i icke-noterade foretag

Inventarier................................. 

Summa   .......... 

SUMMA TILLG

Å

NGAR

Prop.

1988/89:144

Bilaga

6

Belopp i Mkr

»

8-12-31

1987-12-31

19812-31

114,3

197,0

135,7

62,3

-

140,0

18,4

7,3

30,9

8,8

8,0

12,4

203,8

212,3

319,0

253,3

192,4

156,5

1.552,5

1,143,9

737,5

-

98,1

49,4

9.8

14,2

1,1

169,3

96,2

102,6

0,5

0,6

0,3

1.985,4

1 545,4

1,047,4

2.189,2

1,757,7

1.366,4

SKULDER OCH FONDKAPITAL

73,9

SKULDER

Skulder f

ö

r k

ö

pta v

ä

rdepapper Checkr

ä

kningskredit   .   ,, Erh

å

llna optionspremier Upplupna kostnader

Ö

vriga skulder ...... 

Skuld till 1-3 AP-fonderna

Summa skulder           

28,3

41,1

26,7

-

17,9

-

0,4

0,7

0,6

1,6

1,0

0,1

45,2

38,6

26,2

86,5

68,0

FONDKAPITAL

Tillskjutet fondkapital   ..... .,,

Balanserade vinstmedel       . 

Arets bokf

ö

ringsm

ä

ssiga nettoresultat

Summa fondkapital................ 

SUMMA SKULDER OCH KAPITAL' ,

1.400,0

1,200,0

1,093,0

471,2

205,5

19,4

244,1

265,7

186,0

2.115,3

1,671,2

1 298,4

2.189,2

1,757,7

1 366,4

141

Periodens resultat efter 

ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna {se resultatr

ä

kningen)

Ö

kning/minskning av dold reserv

i v

ä

rdepappersportf

ö

ljen ....... 

Avs

ä

ttning f

ö

r att bevara det

tillskjutna kapitalets k

ö

pkraft       

"Realt" resultat efter 

ö

verf

ö

ring till

1-3 AP-fonderna   ................ 

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

Belopp i Mkr

1988

1987

Totalt 1984-1987

244

266

471

607

-244

78

-   84

-   63

- 121

767

428

-   41

Fondens kapital enligt traditionell redovisning baserad p

ä

 anskaffningsv

ä

rden (se balansr

ä

kningen)

Till

ä

gg f

ö

r 

ö

verv

ä

rden i v

ä

rdepappersportf

ö

ljen  .    .,

Fondens kapital enligt redovisning

baserad p

å

 marknadsv

ä

rden.................. 

Tillskjutet kapital....................         ..... 

Erforderlig avs

ä

ttning f

ö

r att

kompensera inflationen     ................... 

Ö

verskott i f

ö

rh

ä

llande till resultatkrav.... 

1988-12-31

1987-12-31

1986-12.31

2.115

1.671

1,298

685

78

322

2.800

1,749

1620

- 1.400

- 1 200

- 1,093

-    205

-     121

-      58

428

469

1.195

142

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

Samtliga tillg

å

ngar tages upp till anskaffningsv

ä

rde, i vilket inr

ä

knas erlagt courtage och v

ä

rdepappers­skatt. Om f

ö

rlust har blivit definitiv i samband med ackord tas fordran upp till nedskrivet v

ä

rde. Befara­de, men ej definitivt konstaterade f

ö

rluster, har ej p

å­

verkat anskaffningsv

ä

rdena.

F

ö

rde noterade v

ä

rdepapperen har marknadsv

ä

rdet ber

ä

knats efter sista betalkurs, eller om betalkurs saknas, k

ö

pkursen sista b

ö

rsdagen 1988.

Den traditionella redovisningen, baserad p

ä

 anskaff­ningsv

ä

rden, har kompletterats med redovisning en­ligt s.k reala principer. Fr

ä

n det traditionellt redovi­sade resultatet har d

ä

rvid dels dragits k

ö

pkraftsf

ö

r­lusten under 

å

ret (motsvarande f

ö

r

ä

ndringen av kon-

sumentprisindex) p

å

 det kapital som vi lyft. dels till­lagts f

ö

r 1988 respektive avdragits f

ö

r 1987 f

ö

r

ä

nd­ringen av den latenta vinst som finns i v

ä

r vardepap-persportf

ö

lj (d.v.s. f

ö

r

ä

ndringen 1 den sk, dolda re­serven).

Resultatet, s

å

som det visas p

ä

 sid 5, visar att Mellan­svenska l

ö

ntagarfonden har uppn

å

tt det avkast­ningskrav som lagen om l

ö

ntagarfonder st

ä

ller p

ä 

l

ö

ntagarfondernas f

ö

rvaltning.

I balansr

ä

kningen har v

ä

rdepappersportf

ö

ljen i den s.k. reala redovisningen upptagits till marknadsv

ä

r­de. Till det tillskjutna fondkapitalet har den ackumu­lerade k

ö

pkraftsf

ö

rlusten lagts. En alternativ redovis­ningsmetod finns i not 10,

NOT 1

NOT 3

Av r

ä

nteint

ä

kterna utg

ö

r 10,4 Mkr r

ä

ntor p

å

 konverti­bler medan resterande belopp avser f

ö

rvaltning av likvida medel.

Realisationsvinster har uppst

å

tt genom

F

ö

rs

ä

ljning av aktier.. 

F

ö

rs

ä

ljning av optioner ,,, F

ö

rs

ä

ljning av konvertibler _

Summa.................... 

1988

178,8 37,4 14,7

230,9

1987

200,0

4,1

74,4

278,5

1986

171,2 0,8 135

NOT 2

185,5

F

ö

rvaltningskostnaderna utg

ö

rs av

1988

0,8 1,0 0.8 2,0 0,2 0,6 0,2 0,7

6,3

1987

0,8 0,9 0,8 1,9 0,2 0,5 0,2 0,7

6,0

1986

0,7 0,4 0,5 1,8 0,3 0,2 0,1 1,2

5,2

L

ö

n och ers

ä

ttning till

NOT 4

styrelse och verkst

ä

llande direkt

ö

r

Realisationsf

ö

rluster har uppst

å

tt genom

F

ö

rs

ä

ljning av aktier ,.,   , F

ö

rs

ä

ljning av optioner .,.' F

ö

rs

ä

ljning av konvertibler F

ö

rlust vid konkurser i

onoterade f

ö

retag.... 

Nedskrivning av konvertibel _

Summa.................... 

1988

4,5 4,5

1987

5,1 0,3 10,7

12,0 0,9

Ö

vriga l

ö

ner och arvoden

L

ö

nebikostnader.... 

Konsultkostnader

1986

0,5 02

Revisionsarvoden... 

Hyra   .................. 

Avskrivningar

0,2 5,0

Ö

vriga kostnader   

Summa................. 

9,0

29,0

5,9

143

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

_________________ NOT 5________________ 

Fonden har lyft f

ö

ljande belopp:                     Mkr

1984.............................................................        308

1985.............................................................        243

1986

.....................................................          542

1987

.............................................................. 107

1988

.............................................................. 200

Summa....................................................      1.400

Disponibelt, ej lyft belopp 1988-12-31                    900

De kapitalbelopp som fonden lyft uppr

ä

knas med in­flationen m

ä

tt enligt konsumentprisindex fr

å

n och med den tidpunkt de lyfts. Av det uppr

ä

knade v

ä

rdet utg

ö

r avkastningskravet 3%.

Datum lor lyttning

Belopp

MW

Konsument

prisindcx

foi m

å

naden

Inll lustcrat

kapilal den

31 decemlicr

1988 Mkr

Avkastnings

krav lyHH

Mkr

1988-01-01

1 321*1

170.7

1,400,2

42,0

1988-04-21

100

175,2

103,-;

2,1

1988-08-24

100 1.521

177,5 180,9

101,9 1.605,4

1.1

1988-12-31

45,2

NOT 7

Dessa teckningsoptioner avser r

ä

tt att inom en f

ö

rut­best

ä

md tidsperiod teckna nya aktier till en f

ö

rutbe­st

ä

md kurs i respektive bolag, I Andersons och Con-vexa har fondens innehav av teckningsoptioner f

ö

r­v

ä

rvats genom k

ö

p, i[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m &font-family:Verdana'>å

n konvertibla skuldebrev medan de i Go-taGruppen erh

å

llits som del av utdelning fr

ä

n v

å

rt in­nehav av aktier i Proventus,

NOT 8

Vid v

å

ra investeringar i icke-noterade f

ö

retag 

ä

r total­beloppet det mest intressanta, medan valet mellan aktier eller konvertibler 

ä

r en l

ä

mplighets- eller f

ö

r-handlingsfr

ä

ga. Vi redovisar d

ä

rf

ö

r investeringarna per f

ö

retag.

Vi ber

ä

kning av marknadsv

ä

rden f

ö

r fondens tillg

å

ng­ar har investeringarna i icke-noterade f

ö

retag tagits upptill 149 Mkr innebarande att 20 Mkr har reserve­rats.

') Nuv

ä

rde 1988-01-01 av belopp lyfta 1984-1987

Arets avs

ä

ttning f

ö

r att h

å

lla det erh

å

llna kapitalet in-flationsskyddat uppg

å

r d

ä

rmed till 84 Mkr.

_________________ NOT 9________________ 

Som checkr

ä

kningskredit har beviljats 50 Mkr, D

ä

rut­

ö

ver finns en s

ä

rskild 

ö

verenskommelse om kortfristi­ga krediter upp till en l

å

nevolym p

ä

 120 Mkr.

_________________ NOT 6________________ 

Det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga resultatet ger inte en fullst

ä

n­dig bild av hur fondens kapital f

ö

rvaltats under 

å

ret,

V

ä

rdepappersportf

ö

ljen kan n

ä

mligen ha okat eller minskat i v

ä

rde j

ä

mf

ö

rt med v

ä

rdet vid f

ö

reg

å

ende 

å

rskifte eller j

ä

mf

ö

rt med anskaffningsv

ä

rdet f

ö

r de v

ä

rdepapper som k

ö

pts under 

å

ret Under 1988 

ö

ka­de v

å

r portf

ö

li av noterade v

ä

rdepapper p

ä

 detta s

ä

tt med 607 Mkr i v

ä

rde (under 1987 minskade portf

ö

l­jens v

ä

rde med 234 Mkr), Huruvida v

ä

rdel

ö

r

ä

ndring-en vid 

ä

rskiftena blir verklig vinst eller f

ö

rlust beror p

ä 

hur v

ä

rdena f

ö

r

ä

ndras fram till dess v

ä

rdepapperen s

ä

ljs. V

ä

rdef

ö

r

ä

ndringen i v

ä

rdepappersportf

ö

ljen

ä

r d

ä

rf

ö

r os

ä

ker medan det redovisade resultatet 

ä

r en­tydigt.

144

______________ NOT 10____________ 

FORMOGENHETSSTALLNING    Belopp i Mkr

EFTER REALA PRINCIPER

TILLG

Å

NGAR                                 1988-12-31     19871231

Likvida medel   ...........         114,3        197,0

Ö

vriga r

ä

nteb

ä

rande

placeringar  ................        62,2        

Fordringar f

ö

r s

å

lda

v

ä

rdepapper....................... 18,4       7,3

Intj

ä

nade, ej inbetalade

r

ä

ntor samt f

ö

rutbetalade

kostnader m.m............          8,8____ 8

Summa.......................         203.7        212,3

Konvertibla skuldebrev i noterade f

ö

retag.

marknadsv

ä

rde ..........        271,7        164,1

Aktier i noterade f

ö

retag,

marknadsv

ä

rde  .........      2.238,9     1.265,0

Aktier f

ö

r vilka k

ö

poptioner

utst

ä

llts, marknadsv

ä

rde                  

 99,9

Teckningsoptioner.

marknadsv

ä

rde .................. 10,4      i 7.7

Investeringar i icke-noterade

f

ö

retag, marknadsv

ä

rde                           149,3           76,2

inventarier........................... 0,5___ 0,6

Summa.......................      2.670,8     1.623,5

SUMMA TILLG

Å

NGAR....      2.874,5     1 835.8

SKULDER OCH FONDKAPITAL

SKULDER                                     1988-12-31     1987-1231

Skulder f

ö

r k

ö

pta v

ä

rdepapper 26,7  28,4

Erh

å

llna optionspremier                       -          17,9

Upplupna kostnader ....         0,4       0,7

Ö

vriga skulder ............         1,6       1,0

SkuW till 1-3 AP-fondema   .... 45,2   38,6

Summa skulder   .........        73,9      86 6

FONDKAPITAL

Uppindexerat fondkapital   ....      1.605,4     1.321,3 Ackumulerat 

ö

verskott/under­skon i f

ö

rfi

å

llande till

resultatkrav ................         427,9        468,9

Arets 

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande

till resultatkrav ............         767.3      - 41,0

Summa fondkapital   ...      2.800.6     1 749,2

SUMMA SKULDER

OCH KAPITAL..............      2.874,5     1.835.8

10   Riksdagen 1988/89. 1 .saml. Nr 144

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

145

Prop. 1988/89:144

Bilaga 6

Foretag

Antal aktier

F

ö

r

ä

ndring I/I -31/12

Marknadsv

ä

rde kkr

Fondens andel i aktiekapital

r

ö

stv

ä

rde

AKTIER, Al-OCH Al 1-LlSTAN

Volvo Stora

461.600 422.551

-1-   76.400 -1-   95.101 (F)

178,990 140,066

0,6 0,7

0,2 0.7

Marieberg

Skandia International

525,000 368.800

-   49,600 -t- 120 800

98,175 85,930

2,1 1,2

0.8 1.2

Saab-Scania NK

391 960 986,000

-1-     6,240 +   66.000

83279 80.852

0,6 5,1

0,5 5,4

Sk

å

nska SCA

187 000 208930

+   31.000 +   31.000

79.376 77.158

0,3 0,4

0,2 0,2
[REDACTED_EFTERNAMN] Korsn

ä

s

190,000 53,350

-1-   60.000 +        450

69.920 69,914

0,5 1,0

0,0 0,8

SHB index 125,000 stam 400,000 Arcona

525.000 175.000

-1- 125.000 -1- 260,000 -1-   32,800

63.263 57,525

0,5 2,0

0,4 1,4

Ratos AGA

230,800 228,100

+ 120,800 (F) +     3 100

57,511 48,638

0,9 0,5

0,4 0,3

Garphyttan SIAB

312,300 166,632

-1- 209.300 (F.S) -t-   80.000

46.845 45.824

7,3 2,0

7,3 1,4

Mo & font-family:Verdana'>ö 

S-E-Banken

120,200 235,000

- 236.267 -h 212,000

44.011 41,455

1,0 0,2

0,3 0,2

Investment AB Bahco Convexa

154.700 323.400

+   20,000 -F 234,452

40,996 40,425

1,3 7,7

0,9 4,1

Skandia NEA

224.000 140,000

-    14,000 +   40,000

40,320 37,800

0,4 10,9

0,4 6,3

Alfa-Laval Proventus

78.200 610,000

-    15,523 + 482,000

37,754 35,712

0,5 1,7

0,1 0,9

PKbanken Argonaut

200,000 950,000

-1- 100.000 (F) -1- 950.000

35,000 33,250

0,3 2,0

0,3 2,0

Hennes &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:22.8pt'p class=MsoNormal style='margin-top:0cm;margin-right:10.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> 95.000 260,000

-1-   95.000 -   32.000

31 350 31,200

1,3 0,7

0,6 0,7

SILA
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:22.3pt'p class=MsoNormal style='margin-right:10.0pt'> 215.000 475,000

-1-   48.200 -t- 475.000

29.050 27,473

1,2 3,4

1,2 1,2

Regnb

å

gen Andersons

52.000 70.000

+   27.000 +   33.000 (F)

25,649 23,800

1,8 3,2

1,7 1,9

Gambro Sk

å

ne-Gripen

212.600 250.000

-1- 212,600 +   36,614

23,709 22,112

0,9 0,8

0,4 1,6

IM Bygg Sydkraft

23.000 34.000

+   23.000 -   26,000

21,850 21,754

0,5 0,1

0,3 0,2

Asea Bilspedition

52.800 75,000

+   52,800 -1-   75 000

20,846 18,375

0,1 0,7

0,1 0,2

Geveko Thorsmans

70.000 76.500

+     9,500

18,200 17,519

4,7 3,8

1,8 3,8

146

Prop.

1988/89:144

Bilaga 6

Foretag

Antal aktier

F

ö

r

ä

ndring 1/1    31/12

Marknadsv

ä

rde kkr

Fondens andel j aktiekapital

rostv

ä

rde

Lundbergs Procordia

80.000 41.200

-1--F

80.000 10,000

16,000 16,000

0,2 0,1

0,0 0,1

FFNS Pharmacia

75.900 68,100

-F

75,900     , 4.600

14,573 11 569

1,8 0,1

0,5 0,2

Incentive Catena

66 500 83,000

-1-

30.000 83,000

11 172 9.877

0,3 0,4

0,1 0,4

Avesta Munksj

ö

200 000 100,000

+

100.000

9.300 4,800

0,3 0,2

0,3 0,3

Forsheda Svenska Kredit

25.000 38.100

+ +

25,000 38,100

4.375 3,620

1,4 0,4

0,7 0,4

Bev

ä

ringen Bor

å

s W

ä

fveri

9 000 15.000

+

4,000 35,000

2,610 2.295

0,6 0,9

0,2 0,5

Fortet

18.178

31,822

1,435

0,2

0,1

OTC-LISTAN OCH INOFFICIELLA NOTERINGAR

Cominvest Kinnevik

850,000 20.100

+ 230.000 +   20,100

45.050 30,150

9,8 0,7

5.6 0,1

International Credit Datatron ic

166,300 147 900

-F 

+

66.300 92,900

16.963 14.818

4,2

1,7

4.2 0,9

Norden Str

å

lfors

220,000 42,000

+

3.200 21.000 (Fl

14.080 7 644

9,6 0,8

4,3 0,5

Bruks Kramo

35,000 8.980

+ +

1.400 8980

1.540 1,176

3,2 0,5

1,7 0,2

Reservation"

- 3,040

Summa marknadsv

ä

rde Summa anskaffningsv

ä

rde

2.238.883 1.552.481

Reservation motsvarande givna utfästelser om återköp till säljaren av aktier.

147

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

KONVERTIBLA SKULDEBREV OCH VINSTANDELSBEVIS

Foretag

Nominell.; belopp kkr

F

ö

r

ä

ndring 1/1-31/12

Marknadsv

ä

rde kkr

KONVERTIBLA SKULDEBREV 1 NOTERADE BOLAG

Stora Catena

33 698 25,202

+

3.676 3,202

61.331 57,460

Pronator Bilspedition

7.000 11,395

+

500 11,395

32,900 26,322
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:23.3pt'p class=MsoNormal style='margin-top:0cm;margin-right:42.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:22.0pt;margin-bottom:.0001pt'> 7 686 2,960

+

7,686 9,548

12,682 5,773

Avesta Di

ö

s

1,850 886

+

1 850

4,070 2.745

Kinnevik

64

64

288

KONVERTIBLER I INOFFICIELLT NOTERADE BOLAG

Arcona Convexa

2.040 2 320

-1-      2,040 +      2 030

4.445 3 546

Cominvest

1 000

2,204

KONVERTIBLA VINSTANDELSBEVIS OCH PREDIEBREV

Mo & font-family:Verdana'>ö 

Industriv

ä

rden

130.000 st 33,020 st

+ 130.000 +   33,020

45,500 7,157

Bev

ä

ringen Havsfrun

12,700 st 6.700 st

+     6,700

3683 1,574

Summa marknadsv

ä

rde Summa anskaffningsv

ä

rde

271.680 253.351

TECKNINGSOPTIONER

Foretag

Antal terkmngs-optioner

F

ö

r

ä

ndring 1/1 -31/12

Marknadsv

ä

rde kkr

Convexa Andersons

43 000 9.900

-f   43,000 +     9,900

4,816 4,455
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:20.15pt'p class=MsoNormal style='margin-top:0cm;margin-right:23.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:6.0pt;margin-bottom:.0001pt'> 134.920 159,500

+ 134,920 + 159,500

1,012 167

Summa marknadsv

ä

rde Summa anskaffningsv

ä

rde

10.450 9.801

148

INVESTERINGAR I ICKE-NOTERADE F

Ö

RETAG

Foretag                                   Antal aktier

UV Shipping Design-Funktion

1 666.666 87,109

SMG Swedish Machine Group Facit International

20,000 39.S20

Varg

ö

n Alloys Pusslet Fastigheter

59,500 8.000

Lerdalsh

ö

jden Salmo

128 6 000

S

ö

dertuna Konferensslott Optimus

10,000 33,000

S B

ä

ckmans Byggnads Connova Invest

-

Nordic Broker House SEA

75,000 100

B

ä

ckman Fiberbetong F

ö

rs

ä

krings AB Njord

800 5,316

167

SweDrug Consulting

Summa marknadsv

ä

rde Summa anskaffningsv

ä

rde

Prop. 1988/89:144

Bilaga 6

Nominellt belopp kkr

Anskaffningsv

ä

rde kkr

33333 8,711

70.700 26 711

20.000 3.982

25 000 10.154

15,950 5 800

10,000 5,424

5,005 3 000

5,007 3 000

3,000 330

3.000 2.667

2.000 2,000

2,000 2,000

750 10

1.515 1 010

675 213

675 250

72

139

149.252 169.252

SAMMANFATTNING

- Noterade v

ä

rdepapper

- Onoterade v

ä

rdepapper

2,521.013 149,252

Totalt marknadsv

ä

rde

2.670.265

- Noterade v

ä

rdepapper

- Onoterade v

ä

rdepapper

1.815 633 169 252

Totalt anskaffningsv

ä

rde

1.984.885

Dold reserv

685.380

149

Undertecknade, som av regeringen f

ö

rordnats att s

å

-         Prop. 1988/89: 144

som revisorer granska Fj

ä

rde L

ö

ntagarfondstyrel- Rilflon fi

sens f

ö

rvaltning, f

å

r h

ä

rmed avge revisionsber

ä

ttelse  DlWgd o

f

ö

r perioden 88,01.01 -88.12,31.

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, r

ä

kenskaperna, protokoll och andra handlingar, som l

ä

mnar upplysning om l

ö

ntagarfondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de under l

ö

ntagarfondstyrelsens f

ö

rvaltning st

å

ende tillg

å

ngarna samt vidtagit de 

ö

vriga gransknings

å

t­g

ä

rder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, resultat-och ba­lansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen el­ler eljest betr

ä

ffande l

ö

ntagarfondstyrelsens f

ö

rvalt­ning.

Borl

ä

nge den 6 februari 1988

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]      Lars lernberg       Ingvar Gulln

ä

s

Aukt revisor          Aukt revisor         Fd landsh

ö

vding

150

Tilldelat kapital   ....... 

Investeringar i onoterade f

ö

retag, marknadsv

ä

rde  ,,,.

Dito, anskaffningsv

ä

rde              

Investeringar i noterade

f

ö

retag, marknadsv

ä

rde             

Dito, anskaffningsv

ä

rde*   ,,,

Differens ("dold reserv") ,.,,

Redovisat resultat* *      

Ackumulerad avkastning till

1-3 AP-fonderna ...... 

Aff

ä

rsv

ä

rldens generalindex

Konsumentprisindex . 

Prop.

1988/89:144

Bilaga 6

Belopp 1 Mkr

88-12-31

87-12-31

86-12-31

85-12-31

84-12-3:

1.400

1,200

1,093

551

308

149

76

93

42

0

169

96

103

42

0

2.521

1,547

1,226

753

254

1.816

1,449

894

608

266

685

78

322

145

- 12

289

304

212

31

4

42

724,5 162,3

16

479,7 157,1

80

667,5 170,7

126

382,3 148,8

1.013,8 180,9

Inkl, courtage och oms

ä

ttningsskatt F

ö

re 

ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna

151

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

KdTFATTADE UPPGIFTER OM DE ONOTERADE F

Ö

RETAG I VILKA FONDEN 

Ä

R DEL

Ä

GARE

Foretag

Engagemang Mkr

Ö

vriga del

ä

gare

Verksamhet

Styrelse-'representant

Antal anst

ä

llda

Omsattn Mkr

UV Shipping

70,7

Bilspedition Nordstrom f[REDACTED_EFTERNAMN] Folksam Skandia etc

Driver traditionell sj

ö

fart j

ä

mte k

ö

p och f

ö

rs

ä

ljning av nya och begagnade fartyg.

Lennart L

å

ftman

6

249

Design-Funktion

26,7

DesignFunkrion, Norge Isku

Produktion av kontors- och laboratoriem

ö

bler i 

Å

tvida­berg, Osby, Alvesta, S

ö

lves­borg och Ruda, Export ca 30%,

330

299

SMG

Swedish Machine

Group

25.0

Kalmar Indu

ä

trier Munksi

ö

 gruppen Sydfonden

Produktion av avancerade verktygsmaskiner f

ö

r verk­stadsindustrin i V

ä

ster

å

s, V

ä

rnamo och Rosenfors, Export ca 70%,

Lennart L

å

ftman

680

381

Facit International

10,2

DesignFunktiOn, Norge

Design-Funktion

Isku

Tillverkning av kontors­maskiner i Sv

ä

ngsta och Orsater, V

ä

rldsvid f

ö

rs

ä

lj-

Lennart L

å

ftman

2,800

1,828

ning av avancerad skriv- och   Erik

informationsutrustning.   Frostberg

Exportandel 75%

3.0

lan Stephansson

2.7

Varg

ö

n Alloys      10,0

Pusslet Fastigheter     5,4

Lerdalsh

ö

jden        5.0

Salnno

S

ö

dertuna              3.0

Konferensslott

Optimus

Ingemar Widell G

ö

ran L

ö

fqvist Ronny[REDACTED_EFTERNAMN] Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Leif och Kent[REDACTED_EFTERNAMN] Inventrix

Ä

ctivum Faslighets-utveckling Stort antal rriindre andels

ä

gare

Familien Nyji

å

rd-Kers Mellersta Sveriges F

ö

reningsbank Ragnar[REDACTED_EFTERNAMN]

S Carstensen Utvecklings AB Arne Farestveit. Norge Trygg-Hansa m.fl.

Eken. E 

Ö

hman Lor, Elfwen

Framst

ä

llning av ferrokrom och ferrokisel med avs

ä

tt­ning fr

ä

mst till producenter av rostfritt st

å

l.

Ä

ga och f

ö

rvalta kommer-       Bo S

ö

dersten siella fastigheter fr

ä

mst inom Bergslagen,

"Scandic Aktiv' id

é

n. Traditionell hotellr

ö

relse med inom- och utomhus-resurser f

ö

r aktiva m

ä

nni­skor. Bel

ä

get vid Rattvik.

Romkl

ä

ckeri med smolt och    Uno Ek matfiskodling, huvudsakligeji av regnb

å

gslax, i nordv

ä

stra* V

ä

rmland.

Bedriver hotell och konferensservice i l

ö

OOtals slott s

ö

der om Gnesta,

Utvecklings-och rekonstruktionsbolag.

300      740

0,5*      1,2*

24       10,5*

17         4*

32         15*

900       500

152

Prop. 1988/89:144 Bilaga 6

F

ö

retag

Engagemang Mkr

Ovnga del

ä

gare

Verksamhet

Styrelse, representant

Antal         Oms

å

ttn.

anst

ä

llda        Mki

2.0

2.0

1.5

S B

ä

ckmans Byggnad

Connova Invest"

Nordic Broker House

SEA Swedish-Asian     1.0 Security Export

Familjen B

ä

ckman

Connovas V

ä

nner Sam Sj

ö

berg lan[REDACTED_EFTERNAMN]
[REDACTED_EFTERNAMN] Capital Pronator m.fl.

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Bygga och till viss del f

ö

r-      laro Novak v

ä

lta fastigheter i Sala­regionen.

Ä

ger och rekonstruerar   Max Gray

f

ö

retag. Bedriver konsult-       adjungerad verksamhet inom manage­ment finansiering.

Penning- och kapital-marknadsm

ä

kleri.

Konsultativ verksamhet inom bevakning och s

ä

kerhet.

55

175

17

37*

80

0.7

B

ä

ckman Fiberbetong

0.2

F

ö

rs

ä

krings 

Ä

B Njord

SweDrug Consulting   0,1

   1987-07-01 - 1988-06-30 '

 avyttrat i januan 1989

Familjen B

ä

ckman IIT. Institutet f

ö

r Innovationsteknik Torgny St

å

l

Infina

Trefond Invest

Arab Insurance Group

m,n.

Staffan Sj

ö

lin

Exploatera och vidare­utveckla fiberbetongteknik p

ä

licens fr

å

n IIT,

F

ö

rs

ä

kringsverksamhet,

S

ä

ljer medicinska konsult­tj

ä

nster till U-l

ä

nder,

laro Novak

22

70

153

Nordfonden

(femte löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I988

Prop. 1988/89:144 Bilaga 7

Tre år i siffror

Mkr

PORTFÖLJOMSÄTTNING

2.379

1986

Mkr

1987

Mkr

1988 Mkh

1986      1987      19 Därav köp I Därav försäljning

Tillskott av grundkapital under året

542

691

516

Tillskott av grundkapital, ackumulerat

1.093

1.784

2.300

(Grundkapitalets nuvärde vid årets slut

1.151

1.919

2.569

(uppindexerat med konsumentprisindex)

Ftortfoljomsättning

2.379

1.935

1.883

 därav köp

1.441

1.356

1.252

 därav försäljning

938

579

631

Värdepappersportfölj, anskaffnings-

värden

1.158

2.082

2.856

Värdepappersportfölj, marknadsvärden

1.335

2.052

3.715

Dold reserv

+ . 177

-     30

-1-   859

Mtieutdelning

15

32

59

Realisarionsvinster, netto

92

147

154

Rörelseresultat

110

182

218

C)verföring till 1 3 AP-fonderna

26

48

73

Chrerföring till 1 3 AP-fonderna,

ackumulerat

42

90

163

Mkr

Värdepappersportfölj,

MARKNADSVÄRDE

JORDFONDENS MEDELSRAM, TOTALT REKVIRERAT BELOPP

TOM 1988,2.300 Mkr.

StabtAr

1984   1985   1986   1987   1988 Mkk   IVIkr   Mkh   Mkb   Mkr

1986      1987     1988

Arsmedelram 20.000 basbelopp Ackumulerad likvid eftersläpning, 1 jan Ackumulerad summa att erhålla Arets likviditetsram (rekvirerat belopp) Ackumulerad likvid eftersläpning, 31 dec

400

436

466

482

516

0

92

285

209

0

400

528

751

691

516

308

243

542

691

516

92

285

209

0

0

Mkr

Rörelseresultat

1986      1987      1988

156

Prop. 1988/89:144 Bilaga 7

Förvaltningsberättelse

Femte löntagarfondstyrelsen arbetar under namnet Nordfonden. Fond­styrelsens kansli ligger i Härnösand och ett operativt kontor finns i Stockholm. Förutom verkställande direktören finns tre heltids- och en halvtidsanställd.

Resultat

Verksamheten gav för året ett bokföringsmässigt över­skott av 218 Mkr.

Från bruttoresultatet avgår överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna med 73 Mkr.

Det reala resultatet före överföring till 1 -3 AP-fond­styrelsema uppgår till 974 Mkr. Efter överföring uppgår det till 901 Mkr.

Omplaceringar under året har medfört realisations­vinster med 154 Mkr. Aktieutdelningarna uppgick till 59 Mkr och räntenettot till 11 Mkr.

Fondstyrelsens ackumulerade överskott i förhållande till resultatkrav för hela verksamhetsperioden 1984-1988 uppgår till 1.015 Mkr.

Medel

Under året har från riksförsäkringsverket rekvirerats och lyfts 516 Mkr.

Totalt har Nordfonden sedan starten 1984 till och med 1988 lyft 2.300 Mkr, vilket föt Nordfonden är lika med det disponibla beloppet hos riksförsäkringsverket

Likviditet

Vid årets utgång fanns likvida medel till ett belopp av 15 Mkr. Skulder till fondkommissionärer för oreglerade akriebetalningar uppgick till 74 Mkr. Fondstyrelsen har icke några lån.

Räntor från likviditetsförvaltningen har under året uppgått till 11 Mkr. Den genomsnittliga likviditeten har uppgått till 116 Mkr. Detta ger en årlig avkastning på 9,4%.

VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJ

Marknadsvärdet uppgick till 3.715 Mkr. Anskaffnings­värdet inklusive courtage och omsättningsskatt utgjorde 2.856 Mkr, vilket innebär att portföljen innehåller en dold reserv på 859 Mkr.

Portföljomsättning under året uppgick till totalt 1.883 Mkr, fördelat på köp 1.252 Mkr och försäljning 631 Mkr.

Stora köp här under året skett av akäer i Asea, MoDo,[REDACTED_EFTERNAMN], Volvo och UV Shipping AB.

Stora försäljningar har under året skett i ABV, MoDo, SKF, Atlas Copco cx:h Fagerhult

De tio största postema, räknat efter marknadsvärdet per den 31 december 1988, svarar för 51 % av aktieportföl­jens värde och består av aktier i Volvo, MoDo, Korsnäs, Marieberg, Handelsbanken, Astra, Stora, Asea, Euroc och Siab.

I nyemissioner har Nordfonden under året tillskjutit 27 Mkr.

Inflytande och Rösträtt

Ett viktigt mål som Nordfondens styrelse vill medverka till att uppnå är att de lokala fackliga organisationerna far det inflytande, som vårt aktieiimenav berättigar till och möjligheter att utöva det på samma sätt som andra större aktieägare.

Nordfonden har under 1988 fortsatt att ta initiativ till informationsträffar med fackliga representanter. Detta arbete kommer att fortsätta även under 1989.

Under 1988 har Nordfonden med egna representanter närvarit och utövat rösträtt vid 36 st bolagsstämmor. De fackhga organisationerna har beretts riUfälle, och genom fullmakt umyttjat 50% av Nordfondens rösträtt vid 31 st bolagsstämmor.

Styrelse

Styrelsen består av nio ordinarie ledamöter och fyra sup­pleanter. Under 1988 har nio styrelsesammanträden avhållits och arbetsutskottet har saimnanträtt fem gånger.

157

Prop. 1988/89:144 Bilaga 7

Resultaträkningar (tkr)

Bokföringsmässigt resultat

1988

1987

Aktieutdelningar

59.080

31.861

Ränteintäkter

10.950

8.752

Förvaltningskostnader (Not 1)

-    4.947

-    5.096

Avskrivningar (Not 2)

-       241

       165

Realisarionsvinster

153.504

186.609

Reahsarionsförlustcr

~ 39.870

övriga intäkter

____ 42

____ 

Rörelseresultat

218.388

182.091

Nettoresultat före överföring till 1-3 AP-fondema

218.388

182.091

överföring dll 1 -3 AP-fondema (Not 4)

- 72.563

- 47.911

Bokföringsmässigt nettoresultat

145.825

134.180

Reait resultat

Nettoresultat före överföring rill 1 -3 AP-fondema

218.388                                      182.091

Ökning/minskning av ej realiserade vinster/förluster

889.207

206.432

Nominellt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster

1.107.595

- 24.341

Avsättning för bevarande av gmndkapitalets köpkraft

-133.473

 77.314

Realt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster

974.122

101.655

Överföring rill 1-3 AP-fondema

- 72.563

- 47.911

Överskott/underskott ifirhdllande till resultatkrav

901.559

-149.566

158

Prop. 1988/89:144 Bilaga 7

Balansräkningar (tkr)

1988-12-31

Bokförda       Marknads­

värden

VÄRDEN

1987-12-31

Bokförda       Marknads­

värden

VÄRDEN

TillgAngar

Likvida medel

Fordringar hos fondkommissionärer

Fömtbetalda kostnader och upplupna intäkter

Akrier och kvb (Not 3)

övriga värdepapper (Not 3)

Inventarier

Bostadsrätt

Summa tillgångar

14.657

14.657

33.583

33.583

4.342

4.342

50

50

72

72

2.854.308

3.713.796

2.080.784

2.051.065

1.521

1.500

1.021

1.000

723

723

588

588

2.300

2.300

2.300

2.3O0

2.873.559

3.733.026

2122.690

2.092.950

Skulder och fondkapital

Kortfristiga skulder

Leveran törsskulder

Skulder rill fondkommissionärer

Upplupna kostnader och fömtbetalda intäkter

övriga skulder

Skuld till 1-3 AP-fondema (Not 4)

Summa skulder

102

102

420

420

74.163

74.163

8.347

8.347

2.109

2.109

942

942

65

65

2.338

2.338

72.563

72.563

47.911

47.911

149.002

59.958

59.958

149.002

Fondkapital

Tillskjutet gmndkapital

2.300.000

_

1.784.000

______ 

Uppindexerat gmndkapital

2.568.665

1.919.192

Ackumulerat överskott firån föregående år

278.732

144.552

_

Ackumulerat överskott i förhållande

till resultatkrav

. 

113.800

263.366

Arets nettoresultat

145.825

134.180

_

Arets överskott/underskott i förhållande

till resultatkrav

901.559 3.584.024

-149.566

Summafondkapital

2.724.557

2.062.7J2

2.032.992

Summa skulder och fondkapital

2.873.559

3.733.026

2.122.690

2.092.950

159

Bokslutskommentarer

Vidberäkningavrealisatiormnnsteroch realisationsförluster vidforsälj-ning av aktier har Nordfonden använt sig av genomsnittsmetoden.

Nordfonden har i resultaträkmngen en redovisning av det reala resul­tatet. Alltför långtgående slutsatser bör ej dras utifiån den reala redovis­ningen utan denna hör ses i ett Lingre tidsperspektiv.

Not i. Förvaltningskostnader (tkr)

1988

1987

I förvaltningskostnader ingår löner och anroden

till styrelse, VD och övriga anställda med

1.234

1.110

Not 

2. Avskrivningar (tkr)

Restvärdet på maskiner och inventarier har beräknats

på sätt som motsvarar 20% avskrivning per år.

241

165

Prop. 1988/89:144 Bilaga 7

160

Prop.

1988/89:144

Bilaga

7

Not 

3.   Värdepappersinnehav per den 31 december 1988

Antal

Anskaffnings-

Marknads-

Kurs

Fondens

andel

värde 

KK

värde 

KR

I %. 

Kamtal

Röster

Noterade aktier och kvb

Verkstäder 

(24,2%)

Alfa Laval Bfr

225.000

70.031.770

105.750.000

470

1,5

0.0

Asea Abu

110.000

40.320.354

43.670.000

397   .

Asea B fr

250.000

89.479.536

97.500.000

390

0,6

0,3
[REDACTED_EFTERNAMN] B fr

345.000

96.045.224

126.960.000

368

0,9

0,0

Saab A bu

240.000

49.335.843

51.120.000

213

Saab A fr

116.000

24.527.016

24.824.000

214

Saab B fr

220.000

46.728.388

45.540.000

207

0.8

0,6

Sandvik Abu

50.000

8.871.065

14.650.000

293

Sandvik B fr

330.000

51.626.383

98.340.000

298

0.7

0,2

Volvo Bbu

350.000

113.870.086

134.050.000

383

Volvo B fr

410.000

139.136.120

157.440.000

384

1,0

0,2
[REDACTED_EFTERNAMN] 

(21.8%)

Korsnäs A bu

93.000

90.298.858

125.550.000

1350

Korsnäs A fr

7.000

7.096.276

9.275.000

1325

Korsnäs Bbu

80.000

67.686.760

98.000.000

1225

3,3

2.4

MoDoCbu

400.000

111.018.783

132.000.000

330

3,4

0,7

MoDo kvb-C

408.000

132.805.475

141.984.000

348

2,4

NCB Abu

12.500.000

26.562.500

33.750.000

2,7

1,8

2,2

SCA Abu

140.000

50.822.380

51.800.000

370

SCA B fr

180.000

49.197.101

66.060.000

367

0,6

0,7

Stora A bu

400.000

117.458.323

132.800.000

332

Stora B fr

60.000

17.382.509

19.380.000

323

0,8

0,8

Handel 

(4,7%)
[REDACTED_EFTERNAMN] &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:10.3pt'p class=MsoNormal style='margin-left:11.0pt'> 400.000

48.319.225

56.000.000

140

5.2

3.3

Catena A bu

602.000

59.119.060

71.638.000

119

2.9

2.9

NK stam bu

408.000

25.536.816

32.844.000

80.5

NK stam fr

193.000

9.832.371

15.633.000

81

3,1

3.5

161

11    Riksdagen 1988/89. 1 saml. Nr 144

Prop.

1988/89:144

Bilaga 7

Forts. Not 

3.

Antal

INSKAFFNINGS-

Marknads-

Kurs

Fondens andel

värdekr

värde 

KR

1%

av

Kapital

Röster

Fastighets-

OCH BYGGBOLAG (14,8%)

BGB

400.000

39.509.967

61.600.000

154

2,1

2,1

Klövem A

19.600

3.745.637

5.488.000

280

KlövemB

405.500

74.666.615

101.375.000

250

4,9

1,5
[REDACTED_EFTERNAMN] B bu

400.000

41.746.746

78.000.000

195
[REDACTED_EFTERNAMN] B fr

22.000

2.869.832

4.334.000

197

0,9

0,2

Regnbågen A bu

10.000

4.391.280

5.000.000

500

Regnbågen B bu

142.229

57.837.872

68.981.065

485

Regnbågen B fr

27.771

11.293.166

13.468.935

485

6,2

1,7

Siab A

300.000

61.443.023

82.500.000

275

Siab B

165.000

22.725.388

45.375.000

275

5,6

4,9

Skånska Bbu

195.000

41.081.832

82.095.000

421

0,3

0,2

ÖVRIGA (18,2%)

Astra A bu

120.000

23.606.523

26.760.000

223

Astra A fr

325.000

77.659.413

73.775.000

227

Astra B fr

250.000

56.456.608

57.000.000

228

1,0

0,8

Euroc A bu

225.000

55.608.656

91.125.000

405

Euroc B bu

115.000

26.718.427

46.460.000

404

2,9

2,5

Fjällräven B bu

80.000

8.528.387

5.600.000

70

8,0

2,5

Marieberg A bu

1.055.000

91.362.759

194.120.000

184

Marieberg A fr

10.000

1.267.000

1.830.000

183

4,3

1,5

Orrefors B bu

450.000

29.202.993

38.250.000

85

18,0

2,8

Procordia A bu

105.000

27.043.974

38.850.000

370

Procordia B fr

8.000

1.206.007

2.944.000

368

0,3

0,3

Skandia

560.000

86.407.573

100.800.000

180

0,9

0,9

Banker 

(10,5%)

Handelsbanken

1.200.000

134.721.232

182.400.000

152

1,0

1,1

PK Banken

500.000

71.164.842

87.500.000

175

0,7

0,7

SE Banken

700.000

94.873.266

120.400.000

172

0,5

0,5

162

Prop. 1988/89:144 Bilaga 7

Forts. Not 

3.

Antal

Anskaffnings­värde 

KR

Marknads-

Kurs

Fondens andel

i 

% av

Kapital      Röster

Investmentbolag 

(3,1 %)

Export Invest B bu

100.000

300.000 150.000

Bahco B bu 

Sila

7.838.630 46.349.984 14.332.650

15.200.000 79.500.000 21.000.000

152 265 140

1,0 2,8 0,9

0,2 1,9 0,9

Onoterade 

AKTIER (2,6%)

1) Balticgrappen A 1) Balricgmppen B 1,3) Realia Fastighets AB 1) Malmfältens Finans B 1) UV Shipping AB

181.500

9.801.000

9.801.000

181.500

9.801.000

9.801.000

24,7

15,3

77.000

5.037.558

5.005.000

8,0

12,1

2.000

200.000

200.000

1,2

0,3

1.666.667

70.700.014 2.854.308.076

70.700.014 3.713.796.014

8,3

8,3

Övriga värdepapper 

(0,1 1,2) Ciab förlagslån 1) HL Display Konv.

Summa

1.021.020

1.000.000

499.950

499.950

1.520.970

1.499.950

'2.855.829.046

3.715.295.964

Under 1988 har courtage erlagts med kr

5.342.585

Under 1988 har omsättningsskatt erlagts med kr  19.969.619 * Inklusive courtage och omsättningsskatt.

1)

Onoterade 1988-12-31.

2)

Chalmers Innovation AB förlagsbevis med optionsrätt.

3)

Namnändrat från Diös Norra Bygg AB.

163

Prop. 1988/89:144 Bilaga 7

Not 

4. Överföring TILL 1 3 Fondstyrelserna (tkr)

Löntagarfondstyrelserna skall varje år överföra en avkastning på 3 % av förvaltade medels nuvärde. Nuvärdet beräknas

enligtkonsumentprisindex' förändringar.

Rekv.

Belopp

Index

Beräknat

Tillgängl.

Beräknat

datum

NUVÄRDE

88-12-31

ANTAL DAGAR

3% per 88-12-31

1/1-88

(1.784.000 grundvärde)

1/1-88

1.119.192 nuvärde

180,9/170,7

2.033.871

360

61.016

1/2

150.000

180,9/172,9

156.940

329

4.303

23/3

150.000

180,9/173,7

156.218

277

3.606

13/6

216.000

180,9/176,3

221.636

197

3.638

2.300.000

2.568.665

72.563

164

Revisionsberättelse

Femte Löntacarfondstyrelsen, Nordfonden 

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Femte Löntagarfondstyrelsens, Nord­fonden, förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1988.

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagar­fondstyrelsens förvaltnii, inventerat de under löntagar­fondstyrelsens förvaltnii stående tillgångarna samt vid­tagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen nar icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, resultat- och balans­räkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande löntagarfondstyrelsens förvaltning.

Härnösand den 7 febmari 1989.

Jan Johanson

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad revisor

'

Auktoriserad revisor

Ake Ahlman 

Auktoriserad revisor

Prop. 1988/89:144 Bilaga 7

165

Prop. 1988/89:144 Bilaga 7

Styrelsens ordförande om året 

1988

Den svenska ekonomin har även under 1988 visat en bild av påtaglig styrka. Arbetslösheten var bara drygt 1,5%, alltså avsevärr lägre än i de flesta av västvärldens utveck­lade industriländer. Vidare har reallöner och investe­ringar stigit avsevärt medan underskortet i bytesbalansen legat på en acceptabel nivå.

Det främsta orostecknet har varit en pris- och löne-stegringstakt som skilt sig från konkurrentländemas, och som långsiktigt är oförenlig med en ekonomi i balans.

Nordlonden kan med denna bakgmnd notera ett bra resultat för året Det rör sig om en total vinst inklusive ökningen i dolda reserven, pä 1,1 miljard kronor Vi har hävdat oss väl i jämförelse med flertalet stora penning­förvaltare. Och vi har med en uppgång på 55% under en tvåårsperiod på ett slagkraftigt sätt främjat värdeutveck­lingen av vår aktieportfölj i jämförelse med generalindex. Detta är mycket rillfredsställande och visar att vi agerat professionellt och att vår placeringsstrategi varit riktig.

1 årets valdebatt förekom löntagarfonderna nästan inte alls. Valutslaget bidrar säkert till att den poliriska turbu­lensen kring föndernas verksamhet avtar mer och mer. Många tecken ryder pä att de nu av måni;a accepteras som en verksam del av landets ekonomiska liv.

Våra strävanden att tå bättre kontakt med småföretag-samheten i Norrland förtsätter. Där har vi tyvärr ännu inte kunnat notera något genombrott att tala om. Den rikliga tillgången på likvida medel som alltjämt finns inom bankväsendet och den tidigare hät>ka politiska debatten om fondema är kanske den främsta förkla­ringen härtill.

Vi tycker det är betydelsefullt att medverka rill att de lokala fackliga organisationerna får den insyn i och det

inflytande på företagsamheten som vårt aktieinnehav berättigar till. Som vi påpekar i förvaltningsberärtelsen har Nordfonden med egna representanter närvarit vid 36 stycken bolagsstämmor De fackliga organisationema har umytrjat Nordfondens rösträtt vid 31 bolagsstämmor. Våra informationsträffar med de fackliga representan­terna ser vi som angelägna. De kommer därför att fort­sätta. Den ökade kunskap om den svenska biandekono­mins sätt att fungera som denna information och de fack­liga styrelserepresentanternas eget deltagande i fondernas förvalming ger. måste betraktas som mycket värdefull ur demokratisk synpunkt

Under året har Nord fonden fått vidkännas en svår för­lust genom att dess vice ordförande Sune Wesrerlund hastigt avled. Väl förankrad i den fackliga verkligheten och med gedigna kunskaper om framförallt skogsindu­strin var Sune Wesrerlund en utomordentlig tillgång för fonden. Vi beklagar djupt hans tragiska bortgång.

Nordfondens fömtsätmingar för fortsatt framgångsrik verksamhet har givetvis ytterst ett direkt samband med den svenska ekonomins utveckling. Dät fmns utöver de oros­tecken vi inledningsvis pekade på också sådana problem som alltför svag tillväxttakt lågt sparande och kanske en fortsatt försämring av bytesbalansen. Även på andra områden står den svenska ekonomin inför stora föränd­ringar. Vi syltar då på att valutaregleringen sannolikt kommer att avskaffas och den signalerade skattereformen genomförs. Det mesta talar således för att landets relativr sett goda ekonomiska läge skall bestå även under 1989. Under sådana förhållanden kan vi i Nordfonden med tillförsikt möta det kommande året ocfe yfrerligare öka vår vinst till gagn för framtidens ATP-pensionärer!

166

Prop. 1988/89:144 Bilaga 7

Verkställande direktören om året 

1988

Efter all mrbulens under 1987 blev 1988 ett återhämt­ningens år för den svenska aktiemarknaden. Mot bak­grund av den mörka pessimism som spred sig efter okto­berfallet 1987 var det säkert fa bedömare som vågade räkna med att generalindex under 1988 skulle gå upp med hela 5296. Denna starka uppgång placerade Stock­holmsbörsen i toppskiktet bland världens aktiemarknader. Börsåret präglades också av ett antal stora företagsaffärer som påverkade indexutvecklingen posirivt.

Som framgåtr av tidigare årsredovisningar speglade Nordfondens aktieportföljsammansätming vid ingången av 1987 den nya långsiktiga politiken efter den omstruk­turering av verksamheten som genomfördes året innan. Som framgår av diagrammet nedan (Fic. i) har under denna rväårsperiod ocksä portföljen (exkl. likviditet och onoterade företag) med en uppgång på 55% väl försvarat sin värdeutveckling gentemot generalindex som stigit 46%. korrigerat för urdelningar.

Den goda portföljurvccklingen gmndlades framförallt under början av tvåärsperioden. medan värdeurveck-lingen under 1988 kom något efter generalinde.\.

Nordfonden får dock anses ha hävdat sig väl under årer i jämförelse med flertalet stora instimrionella förvaltare, tex akriefonderna. Stora porrföljer har normalt svårare att överträffa index under perioder av mycket krafriga börsuppgängar.

Nordfonden verkade under 1988 akrivt för riskkapi-talförsörjningcn rill det svenska näringslivet. Under hös­ten deltog fonden för första gången riilsammans med andra stora insriturionclla placerare i en större börsintro-dukrion. Ncb. Liksom övriga insriturioner tecknade fon­den akrier i Ncbs nyemission rill ett värde av 26 Mkr.

Nordfonden spelade också en vikrig roll under proces­sen att finna en lämplig ägarbild för UV Shipping efter det att staten beslutat minska sin ägarandel från 100% rill noll. Upplägget i detta projekt innebar premiär för lönta­garfonder att sluta konsorrialavtal med börsnoterade företag. Staten sålde i samband med marknadsintroduk-

Fic. I

rionen sin ägarandel i UV Shipping rill tre löntagarfond­styrelser. Nordfondens andel uppgår rill 8,3% av akrie-kapitalet. förvärvspris 70 Mkr. Fonden ar också represen­terad i bolagets styrelse. Bolaget har börsnoterats under febmari månad 1989.

Även vad gäller mindre företag har Nordfönden satsar riskkapital under året. 1 HL Display har fonden utfast sig atr satsa 2 Mkr, (av ett totalt nyrillskott på 6 Mkr) varav 0,5 Mkr är utbetalar 1988. för atr ge företaget finansiell förstärkning inför en snabb och lönsam expansion i Europa. HL Display är specialiserat på märklisrer för detaljhandeln och omsätter ca 60 .Mkr.

Härutöver har Nordfonden under året bedömt och förhandlat med ett antal företag utan att nå avslut Fonden fortsärrer sitt akriva kontaktsökande inom regionen med mindre och medelstora företag i behov av riskkapital.

Inför 1989 står den svenska ekonomin inför stora för-ändriiigar. Valutaregleringens avskaffande och reformen på skatteområdet kommer sannolikt att ge långsikriga dynamiska effekter på ekonomin.

Som framgår av diagrammet nedan (Fic. 2) och kom­mentarerna rill portföljens branschindelning på sid 6 är Nordfondens portfölj forrfarande överrepresenterad i skog. Dessutom har andelen verkstäder och banker ökars framförallt på bekosmad av fasrighetsbolagen, som nu bara är marginellt överviktade.

NOROFONDENS BRANfCH-

"T1111111111I    11    111111111r

Jan   Feb Mar Apr Maj Jun 

Jirt. Auc Sep Okt Nov Dec Jan   Feb Mar Apr Maj Jun Jui Auc Sep Okt Nov Dec 1987

1988

I Avkastning för fonden. Beräkningen innefattar börsportföljens (exkl LDtvrorTCT och onoterade företag) värdeökning,

vinster och 

FÖRLUSTER PA SÄLDA AKTIER SAMT AKTlBlTrDELNINCAR.

O Affärsvärldens

CBNBRAUNDEX KORRIGERAD FOR UTDELNING.

167

Portföljen

Prop. 1988/89:144

-'

Bilaga 7

Sveriges ekonomi står inför stora förändringar. Såväl vad gäller skattesystemet som på valutaområdet har stora reformer genom­förts eller aviserats. En av grundtankarna bakom reformpolitiken är att den exportberoende ekonomin skall få verka under villkor som bättre harmoniserar med förhållanden i övriga Europa. På lång sikt torde denna utveckJing vara mycket gynnsam för det svenska näringslivet. Den slutliga utformningen av reformerna är dock ännu okänd varför osäkerheten fortfarande är betydande. Trots detta har grundtankarna bakom reformerna redan nu påver­kat Nordfondens portföljsamroiansättning.

Verkstäder

Den under hösten 1988 aviserade skatteomläggningen torde i rela­tiva termer och på lång sikt gynna den svenska verkstadsindustrin. Denna påverkas nu också positivt av en god tillväxt på exportmark­naderna inom OECD. Branschens andel ökades under året till 24,2% mot 19,7% året innan. Volvo, som förväntas visa fortsatta stabila resultat, torde i hög grad påverkas positivt av skatterefor­merna och är fortfarande fondens största enskilda innehav. Övriga innehav utgörs av Asea, Saab,[REDACTED_EFTERNAMN], Sandvik och Alfa Laval. Under första delen av 1989 har också verkstädema vikt i portföljen utökats något.
[REDACTED_EFTERNAMN]

I Qolårets redogörelse markerade vi en positiv syn på utvecklingen inom svensk skogsindustri. Utvecklingen har om möjligt varit star­kare än väntat och ytterligare ett par mycket goda år tycks kunna förväntas. Rädslan för en konjunkturnedgång har dock dämpat kursutvecklingen för skogsaktiema på sistone varför dessa ter sig relativt lågt prissatta idag. Fondens överrepresentation inom bran­schen kvarstår därför. MoDo, Korsnäs och Stora utgör de tyngsta postema.

Handel

I den lilla handelsgmppen har vikten ökat något efter förvärv av aktier i det stabila och höglönsamma[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>

svenska bolag att fritt investera i fastigheter utomlands påverka   Prop. 1988/89:144 efterfrågan i Sverige negativt. Branschens vikt har därför dragits   Bilaga 7 ned betydligt från 23,2% till 14,8%. Drygt hälften av innehaven utgörs av bolag med omfattande inslag av entreprenadverksamhet, som Siab, Lundbergs och Skånska.

Banker

Bankgmppens andel ökade tidigt under året och utgjorde vid års­skiftet 10,5% mot 6,5% året innan. Bankindex utvecklades också väl under året en trend som kan förstärkas av den räntenedgång som förutses bli det långsiktiga resultatet av skattereformer och valutareglering. Handelsbanken är fortfarande det enskilt största innehavet.

Investmentbolag

Investmentbolagen utgör en liten del av Nordfondens portfölj jäm­fört med börsen som helhet. Orsaken är främst att fonden lättare kan påverka urvalet av branscher och enskilda aktier i portföljen genom ett direktägande.

övriga

Övrigtgmppen svarar för 30,3% av börsvärdet men utgör bara 18,2% av Nordfondens portfölj.

Eftersom gmppen, som namnet antyder, är mycket blandad är det bedömningen av enskilda företag som avgör urvalet.

För de två största innehaven. Marieberg och Astra, är vår positi­va syn gmndad på samma faktorer som för ett år sedan.

Marieberg har under ett flertal år haft en mycket stark utveck­ling. En kassagenererande tidningsrörlese, vars överskottsmedel placeras i fastigheter och aktier, har visat sig ge en mycket god UtveckJing till måttlig risk.

Astra är trots hög värdering av det egna kapitalet nummer två i storleksordning tack vare snabb tillväxt och uthållig hög lönsam­het. Här fmns också chans till genombrott för nya produkter under de närmaste åren.

Övriga större poster i portföljen är Euroc och Skandia. Dessa företag bedöms även framgent få en positiv utveckling. Detta gäller även Procordia där innehavet utökats, medan kraftbolagen, bla med hänvisning till osäkerheten kring energipolitiken, utgått ur portföljen.

169

Allmänna pensionsfonden 

Sammanställning av delfon­dernas 

VERKSAMHET I988

AP-fondens förvaltning

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Allmänna pensionsfondens (AP-fondens) förvaltning handhas av totalt tio styrelser, vilka representerar arbetsgivare och arbets­tagare på den svenska arbetsmarknaden. Styrelsemas ledamöter förordnas av rege­ringen. Varje fondstyrelse utgör en själv­ständig delfond vars förvaltning regleras ge­nom ett av riksdagen fastställt reglemente (lag med reglemente för allmänna pensions­fonden, 1983:1092, med senaste ändring 1988:1545).

AP-fonden tillkom år 1960 som en följd av att riksdagen våren 1959 fattat beslut om in­förandet av lagfäst allmän tilläggspension (ATP). Trots att pensionsreformen formades som ett rent fördelningssystem och inte ett premiereservsystem, ingick en betydande fondbildning som en viktig del i ATP-syste­mets uppbyggnad. Fondbildningen motive­rades av det samhällsekonomiska intresset av att hålla uppe sparandet i ekonomin. In­förandet av lagfäst tilläggspension medförde bl a en minskning av sparatvdet i de premie­reservsystem som var under utveckling. Samtidigt ökade kraven på sparande och in­vesteringar för att skapa underlag för fram­tida pensionsutfästelser.

Fr o m 1960 inleddes avgiftsuppbörden till ATP i form av arbetsgivaravgifter till första, andra och tredje fondstyrelserna inom AP-fonden. Dessa styrelser har att förvalta in­flytande avgiftsmedel och att tillhandahålla medel som erfordras för utbetalning av ATP-pensionerna inkl administration av ATP-systemet. Utbetalningarna inleddes un­der 1963.

Förmånerna inom ATP-systemet utgår i form av ålderspensioner, dvs tillägg till den allmänna folkpensionen enligt av riksdagen fastställda normer, samt i form av förtids-eller familjepensioner. Dessa förmåner utbe­talas av första-tredje fondstyrelserna. Denna del tillsammans med folkpensionerna admi­nistreras av riksförsäkringsverket m fl myn­digheter och utbetalningen till de enskilda pensionstagarna går huvudsakligen via för­säkringskassorna. ATP-förmånerna står i bestämt förhållande till individernas pen­sionsgmndande inkomster under deras akti­va tid, men är oberoende av under denna tid inbetalda avgifter. Fördelningssystemet, dvs de direkta överföringarna till pensio­närskollektivet via arbetsgivaravgiften, gör det tekniskt enkelt för riksdagen att fatta beslut t ex om frågor som rör förmånernas nivå och värdesäkring.

Under 1974 inrättades en fjärde fondstyrelse inom AP-fonden. Härigenom breddades fondens placeringsmöjligheter till att, vid si­dan av de tre första fondstyrelsernas place­ringar i räntebärande instrument, även om­fatta aktier och andra värdepapper på risk­kapitalmarknaden. Fr o m 1984 har denna

inriktning ytterligare förstärkts genom att första-femte löntagarfondstyrelsema (lönta­garfonderna) inordnats i ATP-systemet.

En femte fondstyrelse med exakt samma pla­ceringsreglemente som den fjärde fondsty­relsen inrättades också under 1988. Den femte fondstyrelsen har dock inte startat sin verksamhet under 1988.

Utvecklingen under 1988

Enligt AP-fondens reglemente (17 §) åligger det de tre första fondstyrelserna att årligen sammanställa en gemensam verksamhets­översikt för samtliga delfonder. Översikten har i det följande utformats till en samman­fattande redovisning av delfondernas för­valtningsberättelser. För mer detaljerade uppgifter hänvisas till respektive fondstyrel­ses årsredovisning för 1988. Därutöver avger riksförsäkringsverket och riksrevisionsverket utlåtanden över fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel.

AP-fondens utveckling under 1988 visar en mycket positiv bild. Trots en inflationstakt på 5,8% visar fondstyrelserna i AP-fonden sammantagna upp ett s k realt resultat på 33,5 mdkr eller 9,2% av hela fondkapitalet. Vid 1988 ärs slut uppgick de ackumulerade reala resultaten till 62,9 mdkr utöver nu­värdet av det kapital som tillförts de olika fondstyrelserna.

Den svenska korta räntan följde med den uppdragning som skedde i de internationella korta räntorna under året. Vid ingången av året var räntan på svenska statsskuldväxlar drygt 9% att jämföra med 10,4% vid slutet av 1988.

Den svenska långa räntan (5-åriga statsobli­gationer) var relativt stabil och varierade i intervallet 1111,5%. Mot slutet av året när det blev känt att valutaregleringen skulle avvecklas inom en snar framtid sjönk dock räntenivån under 11%. De tre första fond­styrelserna som placerar medel på penning-och obligationsmarknaden uppvisade år 1988 en total avkastning på 12,7% pä dispo­nibelt kapital.

Aktiemarknaden uppvisade en synnerligen stark kursutveckling. Det gångna året blev kursmässigt ett av de bästa åren någonsin på Stockholmsbörsen. Totalindex steg under året med 51% (1987: 8%).

Kursutvecklingen var genomgående last hela året med undantag för sommarmånaderna, 1 mitten av december överträffades för förs­ta gången den tidigare högsta-noteringen från oktober 1987 och därmed var nedgång­en från 1987 således återhämtad i sin helhet.

Vid slutet av 1988 uppgick den samlade marknadsvärderade kapitalbehållningen in-

172

om AP-fonden till 363,5 mdkr. Detta kan jämföras med försäkringsbolagens tillgångar som uppgick till 406 mdkr eller den i Sveri­ge placerade statsskulden vid årets slut, 504 mdkr.

Under 1988 växte AP-fondens samlade kapi­tal till 363.5 mdkr (marknadsvärderat). Det är en ökning med 44,6 mdkr eller med 14%.

Fondkapitalets ökning i de tre första fond­styrelserna uppgick till 33,5 mdkr. Den tota­la avkastningen bestående av räntenettot (33,5 mdkr) realiserade kursvinster (0,3 mdkr) och den orealiserade tillväxten i port­följen (6,1 mdkr) uppgick till 12,7%. Efter­som avkastningen används för att täcka pensionsutbetalningarna (avgifter ./. pen­sionsutbetalningar) blev fondkapitalets ök­ning lägre än avkastningen för de tre första fondstyrelserna. De fondstyrelser som place­rade medel på aktiemarknaden bidrog till ökningen i fondkapitalet i hela ATP-syste­met med 11,1 mdkr. Dels svarade kapitaltill­skottet för 2,3 mdkr, dels medförde kurs­uppgången på aktiemarknaden att de oreali­serade värdena i värdepappersportföljerna ökade med 8,5 mdkr.

Förändringar

i placeringsreglementet

Fr o m 1 febrauri 1988 utvidgades AP-fon­dens placeringsmöjligheter. AP-fondens tre första fondstyrelser gavs då möjligheten att investera i fastigheter och även att ge direkt­län till företag. Möjligheten begränsas i bå­da fallen till att avse ett högst-belopp på sammanlagt fem procent av anskaffnings­värdet på de tillgångar som en fondstyrelse förvaltar.

Även placeringsmöjligheterna för fjärde och den nyinrättade femte fondstyrelsen har ut­vidgats under 1988. Fjärde och femte fond­styrelsen får således utfärda och förvärva standardiserade köp- och säljoptioner i ak­tier. Vidare har fjärde och femte fondstyrel-

sen fått rätt att förvärva andelar i svenska kommanditbolag. När det gäller förvaltning av likvida medel har det tillgängliga områ­det utvidgats från att gälla vissa specificera­de kortfristiga instmment till att också om­fatta andra räntebärande värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Denna ändring ger fondstyrel­serna möjlighet till korta placeringar i lång­fristiga instmment, t ex obligationer. Nämn­da förändringar för likviditetsförvaltningen gäller även för löntagarfonderna.

Till samtliga fondstyrelsers årsredogörelser skall fogas resultat- och balansräkningar, som är uppställda efter reala principer fr o m verksamhetsåret 1988. Dessutom har . riksdagens granskning utvidgats till att avse samtliga fondstyrelser. Formellt överlämnas årsredovisningen genom en skrivelse från re­geringen till riksdagen i samband med kompletteringspropositionen. Riksdagsleda­möterna har därmed möjlighet att avlämna motioner med anledning av skrivelsen.

Under 1988 inrättades den tidigare nämnda femte fondstyrelsen som fått identiskt sam­ma regler som den fjärde fondstyrelsen har. Regeringen utsåg emellertid inga ledamöter i den femte fondstyrelsen under år 1988. Där­med har verksamhetsstarten skjutits till in­nevarande år. Samtidigt ändrades reglema för medelstilldelningen. Tidigare hade fjärde fondstyrelsen fått göra framställningar här­om till regeringen och riksdagen beslutat vid varje tillfälle om utökningen av medels­tilldelningen. Numera bestäms den yttersta gräns för hur mycket medel som kan över­föras till fjärde och femte fondstyrelsen ge­nom storleken på de tre första styrelsemas sammanlagda fondkapital. De medel som ställs till förfogande för vardera av de båda fondstyrelserna får således högst uppgå till 1% av de tre första fondstyrelsernas sam­manlagda fondkapital värderat till anskaff­ningsvärde vid utgången av föregående är.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

AUmänna pensionsfondens placeiingar vid slutet av år 1988 resp 1987, efter placeringsobjekt (marknadsvärden, procent).

1988

1987

OtJligalioner 77%

OtJligalionér 73"»

Reversl

ä

n m m

Reversl

ä

n m m 17%

173

Nominell och real resultaträkning

för Allmänna Pensionsfonden 1988 Mkr (marknadsvärden)

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Första-tredje

fondstyrelserna

1988

1987

Fjärde

fondstyrelsen

1988

1987

Löntacar­

fondstyrelsen

1988

1987

Summa

1987

-521     51 157        31 667

-371  -17 141

-11 640

-892      34 016

-363

19 664

Nettoresultat Ökning/minskning av ej realiserade kursvinster/för­luster

Nominellt resultat

(inkl orealiserade

vinster/förluster)

Uppindexering av

grundkapitalet med

konsument­

prisindex

Realt resultat

Överföringar till

fondstyrelse l-III

Underskott/över­

skott i förhållande

till resultatkrav   _ 

961

] 333

1 000      36 540

33 748        31 173       1 459

-t-6 140_ +1 683    4-4 436    

1 629    -t-4 041    

1 521   -\-14 617

39 888        32 856       5 895       -668

274

-216

-11 053

23 656        21 803

-343

5 475    1016

-1 123      33 527

Real balansräkning för Allmänna Pensionsfonden 1988-12-31 Mkr (marknadsvärden)

Första-tredje

Fjärde

Första-femte

Summa

fondstyrelserna

fondstyrelsen

löntagarfond-styrelserna

Tillgingar

Banktillgodohavanden, kort-

fristiga placeringar

1870

1444

670

3 984

Övriga kortfristiga fordringar

14 487

2

102

14 591

Värdepapper

Obligationer, reverser m m

312 890

311

42

313 243

Aktier, konvertibla skuldebrev

m m

_

15 718

16 689

32 407

Summa tillgångar

 329 247

17 475

 17 503

364 225

Skulder

Kortfristiga skulder

30

200

499

729

Fondkapital

329 217

17 275

17 004

363 496

Uppindexerat grundkapital

283 831

4 862

11 899

300 592

Ackumulerat överskott från före-

gående år

21 730

6 938

709

29 377

Arets underskott/överskott

23 656

5 475

4 396

33 527

Summa skulder

329 247

17 475

17 503

364 225

174

Allmänna Pensionsfondens fondkapital 19831988 (Mkr)

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Första, andra

Fjärde fond-

Löntagar.

AP-fonden

ocli tredje

styrelsen

fondema

totalt

fondstyrelserna

219 312,6

3 075,5

222 388,1

240 094,9

3 728,0

1 532,8

245 355,7

259 596,5

4 121,8

2 892,6

266 610,9

280 989,4

5 609,8

6 087,3

292 686,5

303 710,7

6 639,1

9 727,7

320 077,5

329 082,2

7 952,5

12 981,4

350 016,1

Fondkapital 31.12 1983 ansk. värde

Fondkapital 31.12 1984 ansk. värde

Fondkapital 31.12 1985 ansk. värde

Fordkapital 31.12 1986 ansk. värde

Fondkapital 31.12 1987 ansk. värde

Fondkapital 31.12 1988 ansk. värde

Fondkapital 31.12 1986 markn. värde

273 124,2

12 125,8

7 590,1

292 840,1

Fondkapital 31.121987 markn. värde

297 693,4

11 526,0

9 708,3        318 927,7

Fondkapital 31.12 1988 markn. värde                 329 2174

17 275,3

17 004,2        363 4969

Allmänna Pensionsfondens totala placeringar 31.12 1988 (Mkr, marknadsvärde)

företa, andra Fjärde fond-

och tredje       styrelsen

fondstyrelserna_____ 

Löntagar-    AP-fonden

fondema

totalt

Penningmarknadsplaceringar

Obligationer m m

Reverslån, refinansieringslån

Aktier, konvertibler och options­

rätter m m

Summa placeringar_____ 

1870

1444

670

3 984

1,1

266 385

311

42

266 738

76,3

46 505

46 505

13,3

15 718

16 689

32 407

9,3

17 473

100,0

349 634

314 760

Värdepappersportföljema 31.12 respektive år (Mkr)

31.12 1985:

Summa marknadsvärde

Summa anskaffningsvärde

31.12 1986:

Summa marknadsvärde

Summa anskaffningsvärde

31.12 1987:

Summa marknadsvärde

Summa anskaffningsvärde

31.12 1988:

Sumrna marknadsvärde

Summa anskaffningsvärde___ 

' Innehav av obligations-, partial- och förlagslän. ' Innehav av aktier, konvertibler och optionsrätter.

Första, andra

och tredje

fondstyrelserna'!

Fjärde fond­styrelsen!

Löntagar­fonderna!

AFfonden totalt

178 860 192 952

7 546 3 484

i 079 2 638

189 485 199 074

203 866 211 554

11250 4 734

7 053 5 551

222 169 221 839

226 007 232 265

10 441 SSS4

9 537 9 556

245 985 247 375

266 385 266 401

15 718 6.395

16 689 12 666

298 792 285 462

175

De tre första fondstyrelserna

Prop.1988/89:144 Bilaga 8

ATP-systemets utveckling under 1988 inne­bar fortsatt höga anspråk på fondens av­kastning. Den del av pensionerna som beta­las med fondförvaltningens avkastning steg till 11,5 mdkr, utgörande 19% av pensions­utbetalningarna. (1987: 9,3 mdkr respektive 17%).

Resultatet av fondförvaltningen som den framgår av resultaträkningen, uppgick till 33,7 mdkr. Ett sätt att mäta fondförvalt­ningens totalavkastning framgår av nedan­stående tablå.

______________________ 1988        1987

1.

Genomsnittligt disponerat kapital under året' (mark­nadsvärde, Mkr)

312 545   285 833

2.

Avkastning (Mkr)

39 907     32 874 (varav)

 Intäktsräntor/kostnads-

räntor

33 499     31 345

Rcavinstnetto

-F269       154

Förändring i kursvärden

+6 139    -1-1 683

3.                                        Totalavkastning (2)%

12,77       11,50

(1)

* GeI\OTnsn. balansomsl

(summan av mänadsvär.)

Som framgår av ovanstående avkastningsbe­räkning ingår i avkastningen säväl periodi­serad ränta som realiserade och orealiserade värdeförändringar i portföljen. Dessa har satts i relation till ett under året genomsnitt­ligt disponerat kapital baserat bl a på en marknadsvärdering av portföljen. Fondför­valtningens avkastning kan numera mätas på detta sätt eftersom framväxten av funge­rande finansiella marknader efter avregle­ringen och avskaffandet av placeringsplik­ten, möjliggör en kvalitetsmässigt bättre marknadsvärdering. Marknadsvärderingen kan dessutom göras på flera värdepapper än tidigare.

Beräknat som andel av fondkapitalet upp­gick avgiftsunderskottet (avgifter ./. pensio­ner) till 3,5% vid slutet av 1988. Denna an­del motsvarar den reala avkastning som måste tillgodoses för att tillgängamas reala värde skall vara oförändrat. Fondens real­ränta har under året varit större än så eller ca 5%, (1987: 7%) vilket således innebar ett realt överskott på 23,7 mdkr.

Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick till 329,2 mdkr vid årets slut. Det är en upp­gång med 31,5 mdkr (1987: 24,3 mdkr).

Den totala ATP-avgiftens storlek uppgick till 10,6% år 1988 vilket är en höjning med 0,4 procentenheter från 1987. Av denna utgör 0,2 procentenheter en avgift som tillförs lön­tagarfonderna. För innevarande år har riks-

dagen beslutat höja totala avgiftssatsen till 11,0% för att finansiera den devalverings­kompensation som utgår i form av en en-gångshöjning av basbeloppet med 6(X) kr frän den 1 januari 1989. Denna höjning av basbeloppet medför en höjning av utbetala­de pensioner med 1,5 mdkr. Höjningen av avgiften med 0,4 procentenheter medför en ökning av inkomsterna med 1,9 mdkr.

Under 1988 beräknas den utbetalda löne­summan har ökat med närmare 10%. Det är en betydligt högre ökningstakt än vad som förutsågs inför 1988. Tillsammans med av­giftshöjningen på 0,4 procentenheter år 1988 har detta inneburit en inte oväsentlig ökning av avgiftsinkomsterna. De uppgick år 1988 till 49,1 mdkr vilket är en ökning med 11,8% (1987: 43,9 mdkr, 12,4%). Avgiftsun­derlaget beräknas ha uppgått till närmare 470 mdkr under 1988 (1987: 425 mdkr). Till detta kommer de egenavgifter som betalas via uppbörden av direkt inkomstskatt. Stor­leken på de egenavgifter som betalades in till fondförvaltningen år 1988 uppgick till 1 697 mdkr och avsåg inkomståret 1986.

Fr o m innevarande år kommer egenavgif­terna att löpande överföras till fondförvalt­ningen vid varje uppbördstillfälle av B-skatl med ett schablonbelopp motsvarande 11% av B-skattens storlek. Detta innebär att fondförvaltningen åren 1989 och 1990 erhål­ler "dubbla" egenavgifter dvs dels en slutreg­lering av åren 1987 och 1988, dels prelimi­nära överföringar löpande för respektive in­komstår. Detta höjer egenavgifterna till ni­vån 3 500 mkr resp. 4 000 mkr dessa år.

Beräkningen av kapitaltillförseln till lönta­garfonderna som författningsmässigt regle­rats fram till slutåret 1990 har hittills inne­burit en väsentlig underskattning. Den fak­tiska uppbörden av framförallt vinstdel­ningsskatten och arbetsgivaravgiften har bli­vit högre än beräknat. De överskjutande medlen av det växande skatteuttaget skall i avvaktan på rekvisition av löntagarfonder­na förvaltas av första-tredje fondstyrelserna. Vid utgången av år 1988 förvaltade sålunda första-tredje fondstyrelserna 4,4 mdkr av överskjutande löntagarfondsmedel, vilket är en ökning med drygt 3 mdkr år 1988.

När kapitaltillförseln till löntagarfonderna avslutas år 1990 beräknas enligt nu gällande beräkningar löntagarfondernas tillförda ka­pital uppgå till 17,2 mdkr i löpande priser. Vid ett oförändrat skatteuttag fram t o m år 1990 skulle vinstdelningsskatten och arbets­givaravgiften ha inbringat drygt 10 mdkr ut­över dessa drygt 17 mdkr, vilket "överskott" tillföres de tre första AP-fonderna.

176

Kapitalflöden 1988 (Marknadsvärden mdkr)

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Fondkapitalets utveckling 19601988, (marknadsvärde, Mdkr)

1960     1970     1980     1985     1987    1988

Avkastning

Avkastning från delfonder

Avgifter

Överskjutande löntagarfondmedel

Pensionsutbetalningar

Administrationskostnader

Tillväxt i fondkapital(mdkr)

Procentuell förändring av fondkapitalet

Fondkapital (marknadsvärde)

0,0

2,0

10,4

22,9

32,9

39,9

0,1

0,4

0,5

0,5

6,1

22,2

34,5

43,9

49,1

       -

-

-

1,4

3,1

   1,2

19,0

42,1

53,8

60,6

    0,1

0,2

0,3

0,4

0,5

0,5

6,8

13,4

15,1

24,3

31,5

        23

10

7

9

11

0,5

35,9

145,3

245,3

297,7

329,2

12    Riksdagett 1988/89. I .saml. Nr 144

177

Löntagarfondemas finansiering, utbetalda medel till löntagarfonder och av 13 fondstyrelserna förvaltade medel (ack. värden) Mdkr.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

utbetalda medel tril l

ö

ntagarfonder

I diagram redovisas tillförseln av medel till de fem löntagarfonderna åren 19841990.

Pensionsutgiftema i ATP-systemet ökade un­der år 1988 med 12,6% till 60,6 mdkr. Bas­beloppet, som reglerar värdesäkringen i pen­sionerna ökade frän 24 500 kr till 25 800 kr eller med 5,3%. För innevarande år har bas­beloppet fastställts till 27 900 kr eller en ök­ning med 8,1% varav 600 kr i en engångs-höjning för att kompensera pensionärerna för devalveringen.

Utbetalningarna av ATP-pensioner och där­med anspråken på fondens avkastning växer snabbt framöver bl a genom att antalet pen­sionsberättigade ökar liksom deras genom­snittliga pensionspoäng. Till detta kommer en högre genomsnittlig livslängd och en ökad andel förvärvsarbetande kvinnor sam­tidigt som ATP-systemet når sitt fullfunk­tionsstadium.

För administrationen av allmänna tilläggs­pensioneringen (förutom fondstyrelsernas interna förvaltning) är ett flertal myndighe­ter och institutioner involverade.

I hanteringen av ATP deltar riksförsäkrings­verket (regelsystem, ADB, pensionsanvis­ningar), försäkringskassan (handläggning och utbetalningar), länsskattemyndighet och lokal skattemyndighet (debitering, uppbörd, beräkning av pensionsgrundande inkomst, administration), kronofogdemyndighet (in­drivning), statens löne- och pensionsverk

och kommunernas pensionsanstalt (samord­ning av pensionsberäkningar och utbetal­ningar).

Ar 1988 har totalt 448 mkr utbetalats till ovanstående myndigheter. Det är en upp­gång med drygt iOO mkr sedan förra året. Bakgrunden till förändringen är att underla­gen för kostnadsberäkningen tidigare var alltför schablonartad och att vissa kostna­der ej beaktats. Arets utbetalningar grundar sig på beräkningar utförda och samman­ställda av riksförsäkringsverket.

Summan av de inflöden och utflöden av ka­pital som relaterats ovan har inneburit net­toplaceringar år 1988 på 23,5 mdkr. Därut­över har under året amorteringar, förfall och inlösen i värdepappersportföljen upp­gått till drygt 21 mdkr i de långfristiga vär­depappren och till ca 13 mdkr i de kortfristi­ga placeringarna. Till detta kommer ompla­ceringar i portföljsammansättningen på ca 95 mdkr, som gjorts av placeringspolitiska skäl. Sammantaget innebär detta att brut­toplaceringarna för de tre första fondstyrel­serna uppgick till 152,1 mdkr vilket framgår av tablån nedan.

Det bokföringsmässiga resultatet av förvalt­ningen av 13 fondstyrelsernas verksamhet (sid 16 övre delen) är baserat på anskaff­ningsvärden och påverkas inte av orealisera­de kursvinster och förluster. Det bokförings­mässiga resultatet blev 33 748 mkr (1987: 31 173).

Första-tredje fondstyrelsernas placeringar under 1987 och 1988

(miljarder kr)

Bruttoplaceringar

varav obligationer, förlags- och reverslån

varav penningmarknadsplaceringar  

Bruttoplaceringar

1988

1987

97,3 76,7 20,6

152,1

133,6

18,5

Nettoplaceringar

1988

1987

20,6

16,2

4,4

23,5 29,4 

5,9

178

Placeringamas fördelning på låntagarkategorier 1988-12-31

Prop. 1988/89:144 

Bilaga 8

1988

1987

Bost

ä

der 54%                              Staten 27%                  Bost

ä

der 49%                              Staten 27%

Penningmarknads-placering 1%

N

ä

ringsliv 15%

Kommuner 3%

Penningmarknads-placering 3%

N

ä

ringsliv 17% Kommuner 4%

Placeringamas fördelning efter placeringsobjekt 1988-12-31

1988

1987

Obligationer 84%

Obligationer 79%

Reversl

å

n 14%

Reversl

å

n

F

ö

rlagsl

å

n 1%

Penningmarknads-placering 1%

Penningmarknads-placering 3%

179

6,1 mdkr (1987: 1,7) under året. Det är främst nedgången i marknadsräntorna i de­cember månad som har resulterat i den orealiserade värdetillväxten.

Arets reala resultat blev 23,7 mdkr (1987: 21,8) eller 7,2% av fondkapitalet.

För en långsiktig placerare är det emellertid inte särskilt meningsfullt att tillmäta resulta­tet ett enskilt år någon större vikt, snarare skall man i detta avseende betrakta den rea­la balansräkningen där de ackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan utläsas. De var 45,5 mdkr vid utgången av 1988.

I samband med rekonstruktionen av bokslu­ten sedan fondernas start 1960 har diagram­met nedan konstruerats. Det utvisar att de ackumulerade resultaten först år 1986 (bort­sett från tidigt 60-tal) var så stora att balans erhölls mot inflationens urholkning av grundkapitalet. Under åren 19731980 ur­holkades fondkapitalet kraftigt av inflatio­nen och de regleringar som påverkade fon­dens placeringsmöjligheter.

Man kan också konstatera att fr o m år 1981 har de reala resultaten varit positiva de enskilda åren. Det är dock de senaste årens goda resultat, främst beroende på de höga realräntorna, som gjort att det sammanlag­da fondkapitalets realvärde har kunnat åter­ställas och öka.

Intäktsräntoma, 33 571 mkr, var 6,9% hög­re än föregående år. Uppgången förklaras huvudsakligen av att den genomsnittliga portföljstorleken under året varit drygt 20 mdkr högre än föregående år. Marknadens genomsnittliga räntenivå på femåriga stats­obligationen har år 1988 varit 11,2%, vilket är obetydligt lägre än under 1987. Nyplace-ringsräntan på fondens placeringar var nå­got högre än marknadsräntan under året. I posten ingår per balansdagen upplupna ej inbetalda räntor. Dessa ökade från 12 223 mkr år 1987 till 13 972 mkr år 1988.

Övriga intäkter utgörs av avkastningen från småföretagsfonden på knappt 4 mkr.

Nettot av realiserade kursskillnader vid av­yttring av värdepapper har under år 1988 uppgått till 269 mkr (1987: -154).

Det reala resultatet innehåller också en posl där det bokföringsmässiga resultatet korri­geras för inflationen. Nuvärdet av de medel som har tillförts fonden fram till och med 1987 års utgång jämte de medel som tillförts under året 1988 (grundkapitalet) korrigeras med förändringen i konsumentprisindex.

Ar 1988 har denna avsättning för att bevara grundkapitalets köpkraft uppgått till 16,4 mdkr (1987: 11,1).

Vid marknadsvärderingen per 1988-12-31 har portföljens kursvärden i förhållande till anskaffningsvärdena förändrats med totalt

Ackumulerade reala överskott/underskott i procent av fondkapitalet jämfört med inflationsuppräknat grundkapital 19601988

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

o/o av fondkapital

+ 35-1

mdkr r350

+ 15 + 10

+ 5 + -0.

-5. -10 -15. -20--25

1980                    /

Grundkapitalet inflationsuppr

ä

knat

Ackumulerade reala 

ö

verskott/ underskott I procent av fondkapitalet

180

Övriga fondstyrelser

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

AP-fondens sammanlagda marknadsvärde­rade aktieinnehav (inkl konvertibler och op­tionsrätter) uppgick vid slutet av 1988 till 32,4 mdkr (f å 20,0 mdkr). Motsvarande in­nehav värderat till anskaffningsvärde var 19,1 mdkr (f å 15,1 mdkr). Den s k dolda reserven i form av orealiserade kursvinster uppgick således till 13,3 mdkr (f ä 4,9 mdkr). Dessa återfanns huvudsakligen i fjär­de fondstyrelsen, som varit verksam under betydligt längre tid än löntagarfondstyrel­serna.

Aktieplaceringamas andel av hela fondför­mögenheten vid slutet av år 1988 uppgick till 8,9% eller 32,4 mdkr, vilket är en högre andel än år 1987. Som jämförelse kan näm­nas att försäkringsbolagens marknadsvärde­rade aktieplaceringar var ca 98 mdkr vid slutet av år 1988 och svarade för knappt 25% av de hos försäkringsbolagen förvalta­de tillgångarna.

Totalindex för aktiemarknaden steg under helåret 1988 med drygt 51%. Det är en av de kursmässigt största uppgångarna någon­sin på Stockholmsbörsen. Den branschmäs­siga utvecklingen var under året påtagligt homogen. Undantaget var årets vinnar­bransch, rederierna, som steg med hela 173%. Bättre än marknaden utvecklades också verkstäder (-1-61%) medan kemisk in­dustri (-f42%) och utvecklingsbolagen (-1-40%) utvecklades sämre.

Den registrerade aktieomsättningen vid Stockholms fondbörs minskade för andra året i rad. Under 1988 registrerades en om­sättningshastighet på drygt 20% jämfört med 30% 1987 och strax under 50% under första halvåret 1986. Omsättningsskatten på aktier fördubblades vid halvårsskiftet 1986.

Emissions- och introduktionsvolymen för officiellt noterade företag sjönk under året till 3,4 mdkr (f å 5,6 mdkr). Uppgången i kursutvecklingen avspeglar sig också i bok­sluten för AP-fondens aktieplacerande fondstyrelser. Samtliga löntagarfondstyrel­ser jämte fjärde fondstyrelsen visade klart positiva resultat (se tabell på sid 14) i för­hållande till det reala avkastningskravet.

Det avkastningskrav som dessa fondstyrel­ser är ålagda enligt fondreglementef (28 §) är nämligen satt till 3% av det tillskjutna in-flationsuppräknade kapitalet (grundkapita­let). Inflationsuppräkningen sker med den prisstegring som inträffat sedan tidpunkten dä medlen tillförts fondstyrelserna. Avkast­ningskravet för såväl de fem löntagarfonder­na som fjärde och femte AP-fonden är preci­serat i ett årligt flödeskrav och ett långsik­ tigt avkastningskrav. Flödeskravet innebär att varje fondstyrelse skall inleverera till första-tredje AP-fondstyrelsema ett belopp

beräknat som 3% av nuvärdet av grundka­pitalet.

Det långsiktiga avkastningskravet innebär ett krav på att bibehålla grundkapitalets realvärde. Vid beräkningarna beaktar man i dessa hänseenden förändringama i den dol­da reserven i värdepappersportföljen. För­ändringen i den dolda reserven blev 4-8 476 mkr sammantaget för de aktieplacerande fonderna under 1988. Det sammanlagda re­ala resultatet år 1988 blev 9 871 mkr.

Den fjärde och femte fondstyrelsen, får var­dera högst ta i anspråk ATP-avgifter upp till 1% av de tre första fondstyrelsemas sam­manlagda fondkapital värderat till anskaff­ningsvärdet vid utgången av föregående år. För år 1989 innebär detta 3 281 mkr vid maximalt utnyttjande. Fjärde fondstyrelsen rekvirerade inte något nytt kapital under året utöver de tidigare successivt tilldelade 2 350 mkr. Femte fondstyrelsen har som ti­digare nämnts ännu ej påbörjat någon verk­samhet. Placeringar i de båda fondstyrelser­na får enligt reglementet ske i svenska akti­er, med undantag för bank- och försäkrings­aktier, konvertibla skuldebrev eller motsva­rande skuldebrev förenade med optionsrät­ter Dessutom finns möjligheter att satsa riskkapital i kooperativa företag (svenska ekonomiska föreningar) samt i begränsad utsträckning i utländska aktiebolag (högst 1 procent av de förvaltade medlen). Innehavet av aktier i ett börsnoterat aktiebolag får inte överstiga 10% av röstetalet.

Fjärde och den kommande femte fondstyrel­sen får efter reglementsändringama fr o m 1988-02-01 också möjligheter att utvidga placeringama i en del nya riskkapitalinstru­ment samt även i långfristiga räntebärande värdepapper (se föregående avsnitt).

Fjärde fondens värdepappersinnehav upp­gick vid slutet av 1988 till 15 718 mkr (f å 10 441 mkr) redovisat till marknadsvärden. Innehavet av aktier uppgick till 15 438 mkr, varav 695 mkr avsåg onoterade bolag (f å 10 280 resp 468 mkr). Andelen onoterade företag i fondens portfölj framstår som jäm­förelsevis liten, 4%, men engagemangen växer för närvarande i snabb takt. Ökning­en under år 1988 beror till stor del på ett en­gagemang i Holmens Kraft AB på 60 mkr men även på nyemissioner i andra onoterade bolag. Fondens likvida medel uppgick vid årsskiftet till 1 755 mkr (f å 1 220 mkr). Resultat- och balansräkningar baserade på anskaffningsvärden samt uppgifter om pla­ceringamas fördelning redovisas närmare på sid 18 ff.

Riksdagen beslutade i december 1983 att in­om AP-fonden inrätta fem löntagarfonder. Dessa självständiga delfonder gavs en place-

181

ringsinriktning som i stort sammanfaller med vad som redovisats för färde AP-fon­den, dvs placeringar på riskkapitalmarkna­den. 1 regeringspropositionen om löntagar­fonder angavs bl a följande allmänna rikt­linjer för placeringspolitiken.

"Pä löntagarfondstyrelsernas medelsförvalt­ning bör alltså såsom placeringsutredningen föreslagit ställas krav på god avkastning, långsiktighet och riskspridning. Verksamhe­ten bör inriktas på aktieköp i svenska före­tag till gagn för svensk produktion och sys­selsättning" (prop 1983/84:50, sid 38).

1             AP-fondens reglemente görs för löntagar­

fondemas aktieförvärv i motsats till vad

som gäller för fjärde och femte fondstyrel­

serna inget undantag beträffande aktiebolag

som bedriver bank- eller försäkringsrörelse.

Däremot får de inte inneha aktier i utländs­

ka bolag. En löntagarfondstyrelse får enligi

AP-fondens reglemente inte förvärva så

många aktier i ett börsnoterat bolag att

röstvärdet av dessa aktier uppgår till 6% el­

ler mer (dvs 30% eller mer för löntagarfon­

derna sammantagna).

Förutom en mindre del av det löpande av­giftsuttaget för ATP (0,2 procentenheter av totalt 11,0% år 1989) disponerar löntagar-fondema även särskilda vinstskatter från fö­retagen (vinstskattemedel och vinstdelnings­skatt). Under 1988 tillfördes fondema totalt

2

264 mkr (f å 2 871 mkr). Totalt uppgick influtna medel avsedda för löntagarfonder­na under år 1988 till 5 342 mkr. Skillnaden mellan influtna medel och de medel som tillförs fondema förvaltas av första-tredje fondstyrelserna. Under 1988 kan noteras att en av löntagarfondstyrelsema avstod från att rekvirera högsta möjliga belopp, nämli­gen Mellansvenska löntagarfondstyrelsen. Mellansvenska löntagarfondstyrelsen hade som framgår av tablån nedan totalt rekvire­rat 1 400 mkr från starten medan övriga löntagarfondstyrelser hade rekvirerat maxi­mala 2 300 mkr vid årets utgång. Riksdagen har beslutat sätta en övre gräns för de fem löntagarfondemas årliga medelstillförsel för perioden t o m 1990. Under 1989 kan lönta-garfondema tillsammans rekvirera högst

3

690 mkr i nytt grundkapital upp till en gräns på 14 290 mkr.

Styrelserna för löntagarfonderna redovisade elt sammanlagt värdepappersinnehav om 16 692 mkr, räknat till marknadsvärde, vid utgången av år 1988 (f å 9 557 mkr). Inne­havet av aktier i onoterade företag utanför de officiella och inofficiella börslistorna uppgick till 625 mkr (f å 174 mkr). Därut-

över var 670 mkr (f å 453 mkr) placerade kortfristigt på penningmarknaden.

Det sammanlagda värdet av löntagarfond-styrelsemas värdepappersportfölj till mark­nadsvärde översteg vid årsskiftet portföljen till anskaffningsvärde med 4 023 mkr. Un­der året ökade den s k dolda reserven i samtliga löntagarfondstyrelser med drygt 4 mdkr.

Bland de största innehaven sammantaget återfinns företag som Volvo, Stora, MoDo, Marieberg och Svenska Handelsbanken. Löntagarfondernas placeringsinriktning samt resultat- och balansräkningar framgår av redovisningen på sid 20 ff.

Fjärde fondstyrelsen och de fem löntagar­fonderna har i egenskap av betydande aktie­ägare i ett stort antal bolag att mer eller mindre direkt utöva ägarinflytande. Fond­styrelserna har primärt sitt långsiktiga av­kastningsintresse att bevaka men måste där­utöver, på grund av aktieinnehavens storlek, också utöva sitt inflytande med hänsyn till berörda bolags intressen och till hela aktie­marknadens funktionssätt. Hur ägarinfly-tandet används i olika situationer är en frå­ga för respektive fondstyrelse.

Enligt aktiebolagslagen gäller som huvudre­gel att en aktieägare inte kan fördela rösträt­ten för ett aktieinnehav på flera ombud. Ett undantag från denna regel har dock införts för de aktieplacerande delfondema inom AP-fonden. Härigenom kan varje enskild fondstyrelse självständigt utöva sitt ägarin­flytande i bolag där fler delfonder är repre­senterade. Dessutom möjliggörs överlåtelse av rösträtt frän AP-fonden till lokala fack­liga ombud.

För löntagarfonderna anger AP-fondens reg­lemente (38 §) att hälften av rösträtten som följer med ett visst aktieinnehav, på begäran skall överlåtas till berörda fackliga organisa­tioner på lokal nivå. Det är således de fack­liga organisationema som har att ta initiativ om man önskar utöva delar av löntagarfon­dernas ägarinflytande i det egna bolaget. Så har också regelmässigt skett vid en rad bo­lagsstämmor under 1988. Rösträtten för fjärde AP-fonden regleras inte i särskild ord­ning i fondreglementet. Fondstyrelsen har således ingen skyldighet att fördela ut röst­rätt men kan på eget initiativ överlåta repre­sentation och rösträtt på lokala fackliga om­bud, en möjlighet som i vissa fall också ut­nyttjats.

Prop. 1988/89 Bilaga 8

144

182

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Grundfakta för övriga fondstyrelser 1988 Mkr

Tillskott av grundkapital* {ackumulerat från starten Fondkapital vid årets slut (marknadsvärde) Värdepappersportföljen vid årets slut (marknadsvärde) Dold reserv i värdepappersportföljen** vid årets slut Förändr. av dold reserv i värdepappersportföljen

under året Realt resultat år 1988 efter överföring

tiir 13 fondstyrelserna___________ 

' Nominella belopp. ** Skillnaden mellan marknadsv

ä

rden och anskaffningsv

ä

rden.

Fjärde

fondstyrelsen

Löntagarfondstyrelsema

Totalt

Syd-

Fond

Tre-

Mellan-

Nord-

fond

Väst

Fond

svenska

fond

Summa

)             2 350

2 300

2 300

2 300

1400

2 300

10 600

12 950

17 275

3 242

3 800

3 578

2 801

3 584

17 005

34 280

de)        15 718

3 007

3 666

3 634

2 670

3 715

16 692

32 410

:            9 323

481

1 100

897

685

859

4 022

13 345

-1953

-1-668

-(-889    -F4 040    -1-8 476

-f5 475        -1-749        -1989       -(-989       1-767       4-902    -f4 396    -(-9 871

183

Fondstyrelsemas förvaltningsberättelser i sammandrag

1 det följande redovisas resultat- och balans-     De av respektive delfond förvaltade medlen

räkningar för AP-fondens styrelser avseende    har placerats på sätt som framgår av balans-

1987 och 1988 samt vissa uppgifter om pla-      räkningama och resp delfonds särskilda vär-

ceringsinriktning och värdepappersinnehav      depappersredovisning. AP-fondens regle­

per 31.12 1988. På sid 1617 redovisas upp-    mente föreskriver att tillgångarna skall bok­

gifter för de tre första fondstyrelserna, på

föras till anskaffningsvärden. Fr o m verk-

sid 1819 för fjärde fondstyrelsen och på

samhetsåret 1988 skall även en real redovis-

sid 2021 återfinns löntagarfondstyrelser-       ning av tillgångarna göras. En totalsam-

nas siffror i ett sammandrag. Därutöver re-      manställning över samtliga nio delfonders

dovisas motsvarande siffror för löntagarfon--    kapitalbehållning, nettoresultat och placera-

derna var för sig (sid 22 ff).

de medel återfinns i de inledande tabellerna

på sid 56. För mer detaljerade uppgifter om fondförvaltningen hänvisas till respekti­ve delfonds årsredogörelse för 1988.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

184

Prop. 1988/89:144

Första, Andra och Tredje fondstyrelserna

Resultaträkning

1988

1987

Intäkter

Intäktsräntor

Obligationer

26 787 198

24 150 227

Partialbevis

1618

2 083

Förlagsbevis

297 911

329 194

Reverser

5 614 151

6 053 953

Refinansieringslån

195 428

344 237

Penningmarknadsplaceringar

551130

511849

övriga intäktsräntor

123 719

6 356

33 571155

31 397 899

övriga intäkter

3 879

2 289

Kurskillnader vid avyttring av värdepapper

808 981

403 933

Summa intäkter

34 384 015

31 804 121

Kostnader

Kostnadsräntor

72 359

52 308

Inköpskostnader

166

Administrationskostnader

22 981

20101

Kursskillnader vid avyttring av värdepapper

540 301

558 135

Summa kostnader

635 641

630 710

Årets resultat

33 748 374

31173 411

Realt resultat

Nettoresultat enligt ovan

33 748 374

31 173 411

ökning/minskning av ej realiserade vinster/förluster

6 139 735

1 682 939

Avsättning för bevarande av gmndkapitalets köpkraft

16 232 025

11 052 710

Arets reala resultat

23 656 084

21 803 640

185

Första, Andra och Tredje fondstyrelserna

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Balansräkning, tkr

1988

1987

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v.

Tillgångar

Banktillgodohavanden

646 503

646 503

722 225

722 225

Penningmarknadsplaceringar

1223 988

1223 988

6 997 334

6 997 334

Rantefordnngar m m

13 997 194

13 997 194

12 223 789

12 223 789

Fordran i delfondema

, 489 501

489 501

363 128

363 128

Värdepapper:

Obligationer

263 862 216

263 856 738

229 629 222

223 402 210

Partialbevis

20113

17 363

25 275

20 885

Förlagsbevis

2 518 608

2 510 548

2 613 175

2 586 670

Reverser

45 029 555

45 181 043

48 791 674

49 045 045

Refinansieringslån

1 323 793

1 323 793

2 344 847

2 344 847

övriga tillgångar

620

620

Summa Hllgngar

329 112 091

329 247 291

303 710 669

297 706 133

Skulder

Ränteskulder

20 343

20 343

4 354

4 354

övriga skulder

9 553

9 563

8 403

8 403

Banklån

Fonokapilal

Enl. balansräkning f. år

Tillskjutet grundkapital

53 891 3.13

62 356 264

(varav reserverade löntagar-

fondsmedel)

(1 387 613)

(1 101)

Ackumulerat överskott

249 806 5(39

218 633 158

Indexuppräknat grundkapital

275 963 214

273 481 427

Ackumulerat realt resultat

21 730 162

-73 478

Summa fondkapital f. år

303 697 912

297 693 376

280 989 422

273 407 949

Innevarande år

Avgifter

49 074 6

43 929 467

./. pensionsmedel

60 558 3'14

53 800 809

./. adm. bidr.

447 948

343 219

Vinstdelningsskatt

Löntagarfondsavgifter

./. rekv. löntagarfondsmedel

Summa tillskjutet grund­kapital

Indexuppräknat grundkapital överföring från delfondema Arets bokf. överskott Arets reala överskott ökning fondkapital irmev. år Summa fondkapital totalt

Summa skulder och fondkapital

(-11 931 598)

4 408 619

933 347

2 264 000

(3 077 9

(10 214 561)

3 457 349

901703

-2 972 541

(1 386 511)

8 853 602                      

8 828 050

7 378 424

2 118 659

489 501

489 501

363 128

363 128

33 748 374

31 173 412

23 656 084

21 803 640

25 384 273

31 524 009

22 708 490

24 285 427

329 082 1£15

329 217 385

303 697 912

297 693 376

329 112 (m

329 247 291

303 710 669

297 706 133

186

Fjärde fondstyrelsen

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

1988

1987

Resultaträkning (tkr)

Bokforingsmiissigt resultat

274 266

232141

157 894

124 462

./.Il 421

./.9 085

420 739

347 518

1 182 516

648 059

./.47 798

./.34 421

./.% 164

Aktieutdekiingar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader m m Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Nedskrivning

Avsättning till riskieserv

1459 293 ./.145 873

961156 ./.131 864

1313 420

829 292

1459 293 4 435 576

961156 ./.I 628 870

5 894 8o9 ./.274 167

./.667 714 ./.215 942

5 620 702 ./.145 873

./.883 656 ./.131 864

5 474 829

./.I 015 520

Resultat före överföring till fondstyrelse IIII

överföring till fondstyrelse IIII

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse IID Föländring av ej realiserade vinster/förluster Resultat inklusive ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring till fondstyrelse IIII överföring till fondstyrelse IIII överskott/underskott i iorhiUande till resultatkrav

Balansräkning (tkr)

1988

1987

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v.

Tillgångar

Banktillgodohavanden

106 888

106 888

103 632

103 632

Penningmarknadsplaceringar

1 337 289

.  1337 289

1 116 639

1 116 639

Räntebärande värdepapper

311 057

311 057

Fondlikvider

_

Förutbetalda kostnader

och upplupna intäkter

1618

1618

1417

1417

Övriga fordringar

Aktier

6 196 405

15 438 760

5 400 922

10 274 207

Konvertibla skuldebrev,

lån med optionsrätter etc

198 574

278 943

152 768

166 631

Inventarier mm                           _

Summa tillgångar                        _

8 151 831

17 474 SSS

6 775 378

II 

662 526

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

120

120

_

Upplupna kostnader

och fömtbetalda intäkter

7198

7 198

4 165

4 165

övriga skulder

1114

1114

242

242

Skuld till fondstyrelse I-III

145 873

145 873

131864

131 864

Riskreserv

45 000

45 000

_

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

2 350 000

2 350 000

Uppindexerat grundkapital

4 862 425

4 588 258

Ack. överskott frän föreg. år

4 289 106

3 459 815

Ack. överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

6 937 996

7 953 517

Arets nettoresultat

1 313 420

829 292

Arets överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

5 474 829

./.I 015 520

(Summa fondkapital)                 _

(7 952 526)

(17 275 250)

(6 639 107)

(11 526 255)

Summa skulder och fondkapital

8 151 831

17 474 555

6 775 378

11 662 526

187

Fjärde fondstyrelsen.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Saminan£attning av värdepappersportlliöljen per 31.12 1988

1988

1987

Markn.v

Bokj.v.

Markn.v.__ Bokf.v.

Svenska aktier:

noterade"

5 564 643

14 808 208

4 912 737

9 789 831

onoterade

595 548

595 548

468 402

468 402

dotteriwlag m m

_

övriga svenska värdepapper

noterade"

98 787

179 156

45 489

59 352

onoterade

99 787

99 787

107 279

107 279

Utländska aktier

36 214

35 004

19 783

15 974

Summa

6 394 979

15 717 703

5 553 690

10 440 838

" Officiellt börsnoterade eller pä annat sätt noterade.

1988

1987

40

40

10

8

1

1

9

10

.     21

21

0

0

2

3

_ 

_21

17

17

100

100

Fondens fem största engagemang per 31.12 1988

Bolae

Marknadsvärde (tkr)

Röstandel %

1.  Astra

2.  Volvo

3.  Asea

4.  SCA

5.  Skånska

1225 296

1109 452

1068 558

942 666

974 994

7,2 6,3 3,9 4,6 2,6

Plaoeringamas branschfördeiningi*

(Procent)

1988

1987

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsföretag

Fastighets- och byggföretag

Kemisk- och läkönedelsindustri

Dataföretag

Investmentbolag

Banker och försäkringsbolag

Övriga företag

Sunmu

' Enligt Riksrevisionsverkets utvärderingsrapport.

" Fondstyrelsen får inte förvärva aktier i bolag som driver bank- eller försäkringsrörelse.

188

FörstorFemte löntagarfondstyrelsema

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Resultaträkning (tkr)

1988

1987

Bokioringsmässigt resultat

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Räntekostnader

Förvaltningskostnader m m

Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Nedskrivning

Avsättning till riskreserv

Resultat före överföring till fondstyrelse IIII

Överföring tiU fondstyrelse I-IU

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse I-ffl Förändring av ej realiserade viiwter/förluster Resultat inklusive ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring HU fondstyrelse IIU Överföring till fondstyrelse IIII överskott/underskott i förhållande tiD resultatkrav

Balansräkning (tkr)

268 541

125 040

./.456

./.29 495

153 900

93 149

./.608

./.26 654

363 630

1011407

./.35 328

./.854

./.5 500

219 787

900 006

./.IOO 917

./.615

./.18 000

1333 355 ./.343 628

1000 261 ./.231265

989 727

768 996

1333 355 4 041202

1000 261 ./.I 521 288

5 374 557 ./.635 417

./.521 027 ./.371 290

4 739 140 ./.343 628

./.892 317 ./.231 265

4 395 512

./.1123 582

1988

1987

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v.

Tillgångar

Banktillgodohavanden

533 877

533 877

349 941

349 941

Peimingmarknadsplaceringar

136 427

136 427

102 582

102 582

Räntebärande värdepapper

42 428

42428

Fondlikvider

64 119

64 119

20 844

20 844

Förutbetalda kostnader

och upplupna intäkter

13 713

13 713

14 483

14 483

övriga fordringar

16 589

16 589

20 177

20177

Aktier

12 346 778

16 350 252

9 119 797

    9132 216

Konvertibla skuldebrev.

län med optionsrätter etc

319 501

338 812

436 095

405 259

Inventarier m m

6 587

6 587

7 025

7 025

Summa tillgingar

13 480 019

17 502 804

10 070 944

10 052 527

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Upplupna kostnader

och förulbetalda intäkter

Övriga skulder

Skuld tm fondstyrelse l-III

Riskieserv

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. överskott från föreg. år

Ack. överskott/underskott i

förhällande till resultatkrav

Arets nettoresultat

Arets överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

(Summa fondkapital)

Summa skulder och fondkapital

112 484

8 314

4 196

343 628

30 000

10 599 825

1 391 845

989 727

(12 981 397)

54 850

27 336

5 325

231265

24 500

8 335 825

622 847

768 996

(9 727 668)

112 484

8 314

4 196

343 628

30 000

54 850

27 336

5 325

231265

24 500

11 898 922

8 999 504

709 748

1 833 329

4 395 512 (17 004 182)

./.I 123 582 (9 709 251)

13 480 019  17 502 804  10 070 944  10 052 527

189

Första-Femte löntagarfondstyrelsema

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Sanrnianfiattning av värdepappersportföljen per 31.12 1988

1988

________ 

1987

____________ Bokf.v.__ Markn.v.____ Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier:

noterade"

11 708 029

15 718 677

8 768 384

8 869166

onoterade

597 416

625 425

320 485

256 900

dotterbolag m m

41333

6 150

30 928

6 150

övriga svenska värdepapper

noterade"

272 469

291801

344 494

313 679

onoterade

47 032

47 011

91601

91580

Summa

12 666 279

16 689 064

9 555 892

9 537 475

" Officiellt börsnoterade eller på aimat sätt noterade.

Löntagarfondernas fem största engagemang per 31.12 1988

Bolag_________________________________ Marknadsvärde (tkr)   Röstandel %

1.

Volvo

2.

STORA

3.

MoDo

4.

Marieberg

5.

SHB

1 480 [REDACTED_TELEFONNUMMER] 013 461 514 361547

1,8 3,0 1,2 3,6 2,2

Placeringarnas branschfördelning"

(Procent)____________________ 

1988

1987

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsföretag

Fastighets- och byggföretag

Kemisk- och läkemedelsindustri

Dataföretag

Investmentbolag

Banker och försäkringsbolag

övriga företag

Summa

' Enligt Riksrevisionsverkets utvärderingsrapport.

23

22

17

18

4

3

16

16

4

6

0

0

8

9

8

6

20

20

100

100

190

Första löntagarfondstyrelsen-Sydfonden

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Resultaträkning (tkr)

1988

1987

Bokföringsmässigt resultat

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Räntekostnader

Förvaltniigskostnader m m

Irelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Nedskrivning

Avsättning till riskieserv

-m

Resultat före överföring till fondstyrelse 

I-

överföring till fondstyrelse IIII

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse IHl Föländring av ej realiserade vinster/förluster Resultat inklusive ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring till fondstyrelse Im överföring till fondstyrelse IIII Överskott/underskott i förhållande tiD resultatkrav

57 257

22 241

./.8l

./.6 285

29 925 13 686

./.5 878

73132

228 489 ./.6 199

37 733

216 506 ./.12 820

./.5 000

295 422 ./.75 198

236 419 ./.48 826

220 224

187 593

295 422 668 284

236 419 ./.459 762

963 706 ./.139 361

./J23 343 ./.79 402

824 345 ./.75 198

./.302 745 ./.48 826

749 147

./J51 571

Balansräkning (tkr)

1988

1987

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v.

Tillgångar

Banktillgodohavanden

324 867

324 867

94 152

94 152

Penningmarknadsplaceringar

_

Räntebärande värdepapper

Fondlikvider

_

168

168

Förutbetalda kostnader

och upplupna intäkter

121

121

93

93

Övriga fordringar

89

89

Aktier

2 513 736

2 994 581

1993 449

1806 010

Konvertibla skuldebrev,

lån med optionsrätter etc

13 158

13 158

6300

6300

Inventarier m m

363

363

522

522

Summa tillgångar

2 852 TAS

3 333 090

2 094 773

1907 334

336              336

813

813

75 198

75 198

15 000

15 000

2300 000 240 674

220 224

2 576 831

749 147 (2 760 898)      (3 241 743)

2 852 245

Skulder och fondkapital

Fondlikvider Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter övriga skulder Skuld till fondstyrelse I-III Riskreserv Fondkapital: Tillskjutet grundkapital Uppindexerat grundkapital Ack. överskott frän föreg. år Ack. överskott/underskott i förhållande till resultatkrav . Arets nettoresultat Arets överskott/underskott i förhållande till resultatkrav (Summa fondkapital) Summa skulder och fondkapital

5 703

313

257

48 826

15 000

1784 000

./.84 235

53 081

187 593

(2 024 674)

3 333 090        2 094 773

5 703

313

257

48 826

15 000

1 921 470

267 336

./.351 571 (1 837 235)

1907 334

191

Första löntagarfondstyrelsen-Sydfonden

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Sammanfattning av värdepappersportföljen per 31.12 1988

1988

1987

Bolj.v.        Markn.v. Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier:

noterade"

2 473 977

2 954 822

1950 845

1763 868

onoterade

39 759

39 759

42 604

42 142

dotterbolag m m

_

övriga svenska värdepapper

noterade"

_

_

onoterade

13 158

13 158

6 300

6300

Sumrna

2 526 894

3 007 739

1999 749

I 812 310

" Officiellt börsnoterade eller på annat sätt noterade.

Fondens fem största engagemang per 31.12 1988

Bolag

1.

Volvo

2.

SCA

3.

STORA

4.

Skånska

5.

Sydkraft

Marknadsvärde (tkr)   Röstandel %

476 322

0,4

355 155

0,4

272 758

1,4

229 630

0,5

220 988

0.8

Placeringarnas branschfördelning')

fProcewt)________________ 

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsföretag

Fastighets- och byggföretag

Kemisk- och läkemedelsindustri

Dataföretag

Investmentbolag

Banker och försäkringsbolag

övriga företag

Summa

1' Enligt Riksrevisionsverkets utvärderingsrapport.

1987

1986

23

21

27

20

0

2

12

13

7

12

0

1     0

11

11

6

3

14

18

100

100

192

Andra löntagarfondstyrelsen-Fond Väst

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Resultaträkning (tkr)

Bokföringsmässigt resultat

Aktieutdelningar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader m m Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Nedskrivning

Avsättning till riskieserv

Resultat före överföring till fondstyrelse 1III

(liverföring till fondstyrelse Im

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse l-III Förändring av ej realiserade vinster/förluster Resultat inklusive ej realiserade vinster/föriuster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring till fondstyrelse Im överföring till fondstyrelse IIII överskott/underskott i förhållande tiU resultatkrav

1988

1987

56 017

32 902

44 606

21196

./.5 862

./.4 627

94 761

49 471

179 513

133 391

./.19 417

./.19 218

./.613

./.450

./.5 500

./.13 000

248 744 ./.74 942

150194 ./.47 118

173 802

103 076

248 744 953 155

150194 ./.269 667

1201899 ./.138 360

./.119 473 ./.71970

1063 539 ./.74 942

./.191 443 ./.47 118

988 597

./.238 561

Balansräkning (tkr)

1988

Bokf.v.__ Markn.v.

1987 Bokf.v.        Markn.v.

Tillgångar

Banktillgodohavanden

Penningmarknadsplaceringar

Räntebärande värdepapper

Fondlikvider

Förutbetalda kostnader

och upplupna intäkter

Övriga fordringar

Aktier

Konvertibla skuldebrev,

lån med optionsrätter etc

Inventarier m m

Summa tillgångar

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Upplupna kostnader

och fömtbetalda intäkter

övriga skulder

Skuld till fondstyrelse IIII

Riskreserv

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. överskott från föreg. år

Ack. överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

Arets nettoresultat

Arets överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

(Summa fondkapital)

Summa skulder och fondkapital

62 837 106 793

43 736

4 341

16 016

2 543 519

11627 1955

14 790 92 658

8 944

4900

20 020

1861986

61864 2 227

14 790 92 658

8 944

4900

20 020

2 009 536

61562 2 227

62 837 106 793

43 736

4 341

16 016

3 643 568

11981      1955

2 790 824

3 891227

2 067 389

2 214 637

582

582

340

340

1182

1182

1 116

1 116

74 942

74 942

47 118

47 118

15 000

15 000

9500

9500

299 825

1783 825

2 570 302

1 915 941

225 491

122 414

479 183

240 622

103 076

173 802

(2 699 118)

988 597 (3 799 521)

(2 009 315)

./.238 561 (2 156 563)

2 790 824

3 891 227

2 067 389

2 214 637

13   Riksdagen 1988/89. 1 saml. Nr 144

193

Aruira löntagarfondstyrelsen-Fond Väst

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Sammanfattning av värdepappersporilföljen per 31.12 1988

1987

1988

Markn.v

Bokf.v.

Bokf.v.

Markn.v.

Svenska aktier:

noterade"

2 465 197

3 565 246

1 845 633

1 993 183

onoterade

78 322

78 322

16 353

16 353

dotterbolag m m

_____ 

_____ 

övriga svenska värdepapper

noterade"

9 317

9 671

9 829

9 527

onoterade

2 310

2 310

52 035

52 035

Summa

2 555 146

3 655 549

1923 850

2 071 098

' Officiellt börsnoterade eller på annat sätt noterade.

Fondens fem största engagemang per

Bolag

.31.12 1988

Marknadsvärde (tkr)

Röstande! %

1. Volvo

2. SHB

3. MoDo

4. SlURA

5. Mariebeig

ill 475 179 147 175 518 172 320 167 389

0,8 1,1 0,2 1,0 1,3

Plaoeringamas branschfördeiningi)

(Procent)

1988

1987

24

24

15

21

5

3

15

16

6

5

0

0

8

8

8

7

19

16

100

100

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsföretag

Fastighets- och byggföretag

Kemisk- och läkemedelsindustri

Dataföretag

investmentbolag

Banker och försäkringst>olag

Övriga företag

Summa

" Enligt Riksrevisionsverkets utvärderingsrapport.

194

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Tredje löntagarfondstyrelsenJrefond Irweä

Resultaträkning (tkr)

1988

1987

Bokföringsmässigt resultat

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Räntekostnader

Förvaltningskostnader m m

Rörelseresultat

Ialisationsvinster

Realisationsförluster

Nedskrivning

Avsättning täl riskreserv

Resultat före överföring till fondstyrelse I-ffl

överföring till fondstyrelse IIII

Bokföringsmäsågt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse I-ffl Förändring av ej realiserade vinster/förluster Resultat inklusive ej reaUserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring tiH fondstyrelse I-ffl Överföring till fondstyrelse IIII överskott/undeiskott i förhållande dll resultatkrav

56 550

12 856

./.116

./.6 107

35 828

11692

./.202

./.5 033

63 183

219 001 ./.658

42 285

84 978

./.4

281526 ./.75 705

127 259 ./.48 822

205 821

78 437

281526 923 238

127 259 ./.341 943

1204 764 ./.140 101

./.214 684 ./.79 399

1064 663 ./.75 705

./.294 083 ./.48 822

988 958

./-342 905

Balansriikning (tkr)

1988

1987

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v.

Tillgångar

Banktillgodohavanden

17 210

17 210

10 436

10 436

Penningmarknadsplaceringar

9 815

9 815

9 924

9 924

Räntebärande värdepapper

Fondlikvider

1988

1988

110

110

Fömtbetalda kostnader

och upplupna intäkter

381

381

1402

1402

Övriga fordringar

573

573

68

68

Aktier

2 743 525

3 640 215

1 975 699

1956 646

Konvertibla skuldebrev.

län med optionsrätter etc

29 905

22 410

Inventarier mm                           _

729

729

804

804

Summa tillgångar

2 774 221

3 670 911

2 028 348

2 001800

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

11627

11627

12 428

12 428

Upplupna kostnader

och fömtbetalda intäkter

4 837

4 837

7 179

7179

Övriga skulder

478

478

166

166

Skuld till fondstyrelse I-III

75 705

75 705

48 822

48 822

Riskreserv

Fondkapital:

Tillskjutet gmndkapital

2 300 000

1784 000

Uppindexerat grundkapital

2 577 705

1 921 604

Ack. överskott frän föreg. år

175 753

97 316

Ack. överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

11601

354 506

Arets nettoresultat

205 821

78 437

Arets överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

988 958

./.342 905

(Summa fondkapital)

(2 681 574)

(3 578 264)

(1 959 753)

(1 933 205)

Summa skulder och fondkapital _

2 774 221

3 670 911

2 028 348

2 001800

195

Prop. 1988/89:144

Tredje löntagarfondstyrelsen-Trefond Invest

Sammanfattning av värdepappersportföljen per 31.12 1988

1988

1987

' Officiellt börsnoterade eller på annat sätt noterade. 

Fondens fem största engagemang per 31.12 1988

Bokf.v.        Markn.v.________ Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier:

noterade"

2 457 605

3 341437

1772 031

1820 846

onoterade

244i587

292 628

172 740

129 650

dotterbolag m m

4]. 333

6 150

30 928

61S0

övriga svenska värdepapper

noterade"

29 905

22 410

onoterade

_____ 

_____ 

Sumina

2 743 525

3640 215

2005 604

1979 056

Bolag

Marknadsvärde (tkr)

Röstandel %

1. Volvo

2. Aritmos

3. Klövem

4. Bilspedition

5. BGB

220 800 209 031 187 730 166 949 154 077

0,2 7,0 1,9 8,0 5,2

Plaoeringamas branschfördehungD

(Procent)

1988

1987

20

24

6

9

5

4

21

15

1

2

0

0

5

'    5

10

9

32

32

100

100

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsföretag

Fastighets- och byggföretag

Kemisk- och läkemedelsindustri

Dataföretag

Investmentbolag

Banker och försäkringsbolag

övriga företag

Summa

" Enligt Riksrevisionsverkets utvärderingsrapport.

196

Fjärde löntagarfondstyrelsen-Mellansuenska löntagarfonden

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Resultaträkning (tkr)

1988

1987

BoUoringsmässigt resultat

Aktieuldekungar

39 637

23 384

Ränteintäkter

34 387

37 823

Räntekostnader

./.259

./.406

Förvaltiungskostnader m m

./.6 336

./.6 020

Rörelseresultat

67 429

54 781

Realisationsvinster

230 900

278 522

Realisationsförluster

./.9 054

./.29 005

Nedskrivning

_

Avsättning till riskreserv

relse I-ffl

Resultat före överföring till fondsty

289 275

304 298

överföring till fondstyrelse I-ffl

./.45 220

./.38 588

Bokföringsmässigt nettoresultat

244 055

265 710

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse Iffl

289 275

304 298

Förändring av ej realiserade vinster/förlusler

6137318

./243 484

Resultat inklusive ej realiserade vinster/förluster

896 593

60 814

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft                 _

./.84 122

./.63 205

Realt resultat före överföring till fondstyrelse IIU

812 471

./.2 391

överföring till fondstyrelse I-ffl

./.45 220

./.38 588

överskott/underskott i förhållande

till resultatkrav

767 251

./.40 979

Balansräkning (tkr)

1988

1987

Bokf.v

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v.

TiUgångar

Banktillgodohavanden

114 306

114 306

196 980

196 980

Penningmarknadsplaceringar

19 819

19 819

Räntebärande värdepapper

42 428

42 428

Fondlikvider

18 395

18 395

7 280

7 280

Förutbetalda kostnader

och upplupna intäkter

8 820

8 820

8 016

8 016

övriga forchingar

Aktier

1 691 690

2 358 092

1 207 879

1 308 959

Konvertibla skuldebrev.

lån med optionsrätter etc

293 195

312 173

337 005

313 987

Inventarier mm

517

517

584

584

Summa tillgångar

2 189 170

2 874 550

1 757 744

1835 806

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

26 694

26 694

28 372

28 372

Upplupna kostnader

och fömtbetalda intäkter

450

450

18 562

18 562

övriga skulder

1556

1556

1028

1028

Skuld till fondstyrelse I-III

45 220

45 220

38 588

38 588

Riskreserv

Fondkapital:

Tillskjutet gmndkapital

1400 000

1200 000

Uppindexerat gmndkapital

1 605 419

1 321 297

Ack. överskott från föreg. år

471195

205 484

Ack. överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

427 960

468 938

Arets nettoresultat

244 055

265 710

Arets överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

767 251

./.40 979

(Summa fondkapital)

(2 115 250)

(2 800 630)

(1 671 194)

(1 749 256)

Summa skulder och fondkapital

2 189 170

2 874 550

1 757 744

1835 806

197

Fjärde löntagarfondstyrelsen-Mellansvenska löntagarfonden

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Sanrnuuifattninjg av

värdepappersporlföljen per 31.12 1988

1988

1987

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier:

noterade'

1 552 481

2 238 883

1 143 931

1265 011

onoterade

139 209

119 209

63 948

43 948

dotterbolag m m

_____ 

övriga svenska värdepapper

noterade"

263 152

282 130

304 760

281742

onoterade

30 043

30 043

32 245

32 245

Sumina

1984 885

2 670 265

1544 884

1622 946

" Officiellt börsnoterade eller på annat sätt noterade.

Fondens fem största engagemang per 31.12 1988

Bolag

Marknadsvärde (tkr)

Röstandel %

1.  STORA

2.  Volvo

3.  Maricberg

4.  MoDo

5.  Skandia Inter

201 397

178 990

98 175

89 511

85 930

0,7 0,2 0,8 0,3 1,2

Plaoeringamas branschfördeiningi*

(Procent)

1988

1987

21

22

16

23

5

5

14

13

3

3

0

.     0

15

13

6

3

20

18

100

100

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsföretag

Fastighets- och byggföretag

Kemisk- och läkemedelsindustri

Dataföretag

Investmentbolag

Banker och försäkringsbolag

övriga företag

Summa

" Enligt Riksrevisionsverkets utvärderingsrapport.

198

Femte löntagarfondstyrelsen-Nordfonden

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Restiltaträkning (tkr)

Bokföringsmässigt resultat

Aktieutdelningar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader m m Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Nedskrivning

Avsättning till riskreserv

Resultat före överföring till fondstyrelse Iffl

överföring till fondstyrelse I-ffl

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse Iffl Förändring av ej realiserade vinster/föriuster Resultat inklusive ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av gnmdkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring Ull fondstyrelse I-ffl överföring till fondstyrelse Iffl överskott/underskott i förhållande tiU resultatkrav

Balansräkning (tkr)

1988

1987

59 080

31861

10 950

8 752

./.4 905

./.5 096

65 125

35 517

153 504

186 609

./.39 870

./.241

./.165

218 388 ./.72 563

182 091 ./.47 911

145 825

134180

218 388 889 207

182 091 ./.206 432

1107 595 ./.133 473

./.24 341 ./.77 314

974 122 ./.72 563

./.lOl 655 ./.47 911

901559

./.149 566

1988

1987

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v.

Tillgångar

Banktillgodohavanden

14 657

14 657

33 583

33 583

Penningmarknadsplaceringar

Räntebärande värdepapper

Fondlikvider

4342

4342

Fömtbetalda kostnader

och upplupna intäkter

50

50

72

72

Övriga fordringar

Aktier

2 854 308

3 713 796

2 080 784

2 051 065

Konvertibla skuldebrev.

lån med optionsrätter etc

1521

1500

1021

1000

Inventarier m m

3 023

3 023

2888

2888

Summa tillgångar

2 873 559

3 733 026

2122 690

2 092 950

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

74163

74163

8 347

8 347

Upplupna kostnader

2 109

167

72 563

2 109

167

72 563

942

2 758

47 911

942

2 758

47 911

2300 000 278 732

2 568 665

1784 000 144 552

1 919 192

145 825

113 800

134 180

263 366

(2 724 557)

901559 (3 584 024)

(2 062 732)

./.149 566 (2 032 992)

och förutbetalda intäkter

övriga skulder

Skuld till fondstyrelse IIII

Riskreserv

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat gmndkapital

Ack. överskott från föreg. år

Ack. överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

Arets nettoresultat

Arets överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

(Summa fondkapital)

Summa skulder och fondkapital

2 873 559        3 733 026        2 122 690        2 092 950

199

Femte löntagarfondstyrelsen-Nordfonden

Prop. 1988/89:144 Bilaga 8

Sammanfattning av

värdepappersportFÖljen

per 31.12 1988

1988

2987

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier:

noterade"

2 758 769

3 618 289

2 055 944

2 026 258

onoterade

95 539

95 507

24 840

24 807

dotterbolag m m

_

Övriga svenska värdepapper

noterade"

_____ 

onoterade

1.521

1500

1021

1000

Summa

2 855 329

3 715 296

2 081805

2 052 065

" Officiellt börsnoterade eller på annat sätt noterade.

Fondens fem största engagemang per 31.12 1988

Bolag

Marknadsvärde (tkr)

Röstandel %

1.  Volvo

2.  MoDo

3.  Korsnäs

4.  Marieberg

5.  SHB

291490 273 984 232 825 195 950 182 400

0,2 0,7 2,4 1,5 1,1

Plaoeringamas branschfördelning"

(Procent)

1988

1987

25

22

22

19

5

3

15

24

4

4

0

0

6

7

11

6

12

15

100

100

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsföretag

liastighets- och byggföretag

Kemisk- och läkemedelsindustri

Dataföretag

Investmentfjolag

Baidcer och försäkringsbolag

övriga företag

Summa

" Enligt Riksrevisionsverkets utvärderingsrapport.

200

Riksrevisionsverket

UTLÅTANDE ÖVER FJÄRDE FOND­STYRELSEN OCH LÖNTAGARFOND­STYRELSERNAS MEDELSFÖRVALT­NING RÄKENSKAPSÅRET I988

Sammanfattning

mST'"'"'

Löntagarfonderna har nu varit verksamma i fyra och ett halvt år. Fon­dernas förmögenhet (realt fondkapital) uppgår tillsammans med Fjärde fondstyrelsens (4:e AP-fonden) per 1988-12-31 till ca 34 326 milj kr.

1 förhållande till det långsiktiga resultatkravet uppvisar var och en av löntagarfonderna och Fjärde fondstyrelsen ett överskott. Av löntagar­fonderna har Fond Väst det största ackumulerade överskottet. En sådan jämförelse mellan löntagarfonderna blir emellertid inte rättvisande, då Mellansvenska löntagarfonden i likhet med Fjärde fondstyrelsen ej har rekvirerat samtliga tillgängliga medel. Om så hade varit fallet torde fondernas sammanlagda överskott blivit större. Mellansvenska löntagar­fonden är den löntagarfond som utvecklats bäst i förhållande till en indexportfölj (Veckans Affärers, VA, totalindex). Fjärde fondstyrelsens förmögenhet hur under år 1988 i stort sett följt index utveckling.

Riksrevisionsverket (RRV) har som ett komplement till jämförelsen med VAs index i detta utlåtande även belyst löntagarfondernas avkast­ning åren 1985 1988, sedan hänsyn tagits till risk. Resultatet visar bl. a. att inte någon av löntagarfonderna kan klassificeras som en högriskfond.

RRV har i detta utlåtande särskilt granskat fondernas policy för aktie-och medelsförvaltningen. Enligt RRVs uppfattning bör löntagarfonder­na utveckla en likviditetspolicy för situationen efter år 1990, då inte några nya medel torde kunna rekvireras. RRV anser att fondemas roll för riskkapitalförsörjning till små och medelstora företag (onoterade företag) samt formerna för denna riskkapitalförsörjning bör ses över.

RRV har i enlighet med näringsutskottets önskemål belyst "de regionala aspekterna" av löntagarfondemas placeringar. Den gjorda kartläggning­en visar bl.a. att statsmaktemas avsikter uppfattas på olika sätt av löntagarfondema.

Samtliga fonder har infört s. k. insiderregler. De senare har emellertid olika utformning. RRV anser atl reglema bör förändras så att fondema rapporterar till en gemensam extern representant, t.ex. bankinspektio­nen.

RRV framför i övrigt bl. a. synpunkter på val av redovisningsprinciper, löntagarfondemas rätt att ställa ut optioner i eget aktieinnehav samt omsättningshastigheten i aktieportföljema.

202

Inledning

Prop. 1988/89:144

1.1                                                               Uppdraget

' 

Riksrevisionsverket (RRV) skall enligt 42 § lagen med reglemente för allmänna pensionfonden (APR), (1983:1092 med ändring 1987:1327) avge utlåtande över Fjärde fondstyrelsen. Femte fondstyrelsens och lönta­garfondstyrelsernas (löntagarfonderna) förvaltning av medel. Utlåtandet skall överlämnas till regeringen före den 1 april året efter räkenskapsåret.

Riksdagen fattade i slutet av riksdagsåret 1987/88 beslut om att inrätta en femte fondstyrelse med identiska uppgifter och regelverk som den Fjärde fondstyrelsens. Den Femte fondstyrelsen avses konstitueras under år 1989. Under år 1988 har det således inte förekommit någon verksamhet att granska vid denna fond.

RRVs utvärdering skall enligt uttalande i prop 1983/84:50, som ligger till grund för APR, genomföras fristående från den utvärdering som riks­försäkringsverket (RFV) gör och den granskning av fondstyrelsernas för­valtning som utförs av de för varje fondstyrelse särskilt utsedda revisorer­na.

RRV bör enligt prop 1983/84:50 utvärdera med utgångspunkt i pen­sionssystemets intresse av trygg avkastning på det av fonderna förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin. RRV har därför koncentrerat utvärderingen till fondernas medelsförvaltning.

1 detta utlåtande redovisar RRV resultatet av genomförd utvärdering av fondstyrelsernas medelsförvaltning förår 1988. Arbetet med utvärdering­en har utförts av en projektgrupp i vilken har ingått avdelningsdirektörer­na Matts[REDACTED_EFTERNAMN] och Göran[REDACTED_EFTERNAMN], den sistnämnde projektledare, samt förste revisorn Bo Netz.

1.2   Genomförande av årets utvärdering

RRVs utvärdering omfattar:

en uppföljning av de områden som RRV behandlade i 1988 års utlåtan­de över löntagarfondernas verksamhet år 1987,

vissa områden som aktualiserats under räkenskapsåret 1988,

en jämförande granskning och analys av fondstyrelsernas medels­förvaltning räkenskapsåret 1988.

RRV har utgått från statsmakternas intentioner att utvärderingen bör göras på basis av fondernas verksamhetsberättelser. Underlaget för RRVs utvärdering har därför i huvudsak varit fondernas årsredovisningar med däri ingående översikter och kommentarer. RRV har därvid inte granskat de räkenskaper och övriga handlingar som ligger till grund för resp fonds årsredovisning.

RRVs utvärdering har i övrigt omfattat genomgångar med samtliga fonders verkställande direktörer samt med ledningen för resp fonds revi­sorskollegium. Vid genomgångarna har frågor ställts med utgångspunkt i fondernas årsredovisningar och regelsystemet (APR), samt om områden som aktualiserats under arbetets gång.

Resultatet av tidigare utvärderingar har redovisats i utlåtanden till rege-

203

ringen:

- 1985-03-20 (Löntagarfondernas verksamhet 1984, RRV dnr 1984:940),

    1986-03-26 (Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsens medels­

förvaltning räkenskapsåret 1985, RRV dnr 1985:353),

-      1987-03-23 (Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsens medels­

förvaltning räkenskapsåret 1986, RRV dnr 1986:1042),

    1988-03-23 (Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsens medels­

förvaltning räkenskapsåret 1987, RRV dnr 1987:1565).

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

2 Allmänna förutsättningar för fonderna samt

deras rekvirering av medel

I 

2.1 Inledning

Syftet med detta kapitel är dels atl: kortfattat redovisa händelser under år 1988 som har eller kan ha varit av betydelse för fondernas handlande, dels att beskriva fondernas medelstilldelning och medelsramar. Det senare syftet innebär även en redovisning av fondernas rekvirering av medel.

2.2 Riskkapitalmarknaden under år 1988

Avsnittet i sammanfattning:

-

Totalindex steg med drygt 51 % och OTC-index med ca 50 '

-

Totalindex har sedan år 1984 stigit med 130 %.

Det gångna året blev ett av de bästa någonsin på Stockholmsbörsen. Totalindex steg med drygt 51 % och OTCindex med ca 50 %. Den av många väntade stagnationen i kursutvecklingen efter börsraset i slutet av år 1987 uteblev. Kurserna på AI- och All-listorna steg med 22 % under det första tertialet. Under sommarmånaderna skedde en avmattning av mark­naden ( + 5 %), innan kursuppgångarna tog ny fart under sista tertialet och steg med ytterligare 18 %.

Diagram 1: Utvecklingen för VAs totalindex år 1988

1500

vns totalindex ?='/l2 1972=100

1000

500

Vfi-index

204

Uppgången innebär att totalindex sedan år 1984 stigit med 130 % eller haft en årlig kurstillväxt på i genomsnitt 18 %. Lägger mail, sedan till ett par procents utdelning hamnar den effektiva avkastningen på ca 20 % per år.

Den branschmässiga kursutvecklingen har under år 1988 varit relativt jämn med undantag av rederier som, tack vare stigande frakt och fartygs­priser, steg med hela 173 %. Bättre än marknaden utvecklades också verk­städer ( + 61 %), medan kemisk industri (+ 42%) och utvecklingsbolag (+ 40 %) utvecklades sämre.

Den kraftiga uppgången under år 1988 har många orsaker. Som ett resultat av börsraset i slutet av år 1987 blev det billigare att köpa upp företag. Företagsköpen under år 1988 uppgick till ca 60 miljarder kronor. Bland de stora affärerna kan nämnas Storas köp av Swedish Match, Modos köp av Holmen och Iggesund, PKbankens och Axel[REDACTED_EFTERNAMN] ABs köp av Carnegie m. fl. Börsföretagen har agerat nettoköpare av aktier. Vidare har bl. a. löntagarfonder och allemansfonder uppträtt som stora nettoköpare av aktier.

Andra faktorer som troligen bidragit till kursuppgången är den aviserade skattereformen och det gradvisa avskalfandet av valutaregleringen.

Den registrerade aktieomsättningen vid Stockholms fondbörs har sjun­kit de senaste två åren och uppgick under år 1988 till drygt 115 miljarder kronor (142 miljarder kronor år 1986). Detta beror bl.a. på att utlandets handel vid Stockholms fondbörs minskat kraftigt. Omsättningshastigheten härav fondbörsen beräknats till 22 % förår 1988 (ca 27 %år 1987).

Nyemissionerna uppgick under året till 2,3 miljarder kronor (3,8 miljar­der kronor år 1987). 20 bolag nyintroducerades varav 18 på OTC- eller O-listan.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

2.3 Fondernas medelstilldelning och medelsramar

Avsnittet i sammanfattning:

För Fjärde fondstyrelsen har en ny form för beräkning av medels­tilldelning införts fr.o.m. år 1988.

Fjärde fondstyrelsen har ej rekvirerat medel under år 1988.

Enligt RRVs prognos beräknas influtna medel från vinstdelnings­skatt och löntagarfondernas andel av ATP-avgiften överstiga de medel löntagarfonderna kan rekvirera. Vid utgången av år 1990 beräknas summan uppgå till 8,5 miljarder kronor.

Mellansvenska löntagarfonden har under åren 1987 och 1988 rekvirerat och placerat ca 900 milj kr mindre än tillgängliga medel. Övriga fonder har rekvirerat fullt ut.

Vid en bedömning av Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondemas verk­samhet och vid en jämförelse dem emellan ärdet väsentligt att Beakta den skillnad som föreligger i fråga om medelstilldelning och medelsramar.

205

2.3.1 Fjärde fondstyrelsen

Prop. 1988/89:144

Riksdagen har sedan fonden böi;;iade sin verksamhet år 1974 vid olika tillfällen beslutat om det högsta sammanlagda belopp som får tillföras fonden. Den tilldelade ramen har prövats löpande av riksdagen efter framställning från fonden. I samband med beslutet att inrätta en femte AP-fond fastställdes en ny ordning för det högsta belopp som får överföras till Fjärde fondstyrelsens förvaltning. Fr.o.m. år 1988 får tilldelningen högst uppgå till "1 % av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgång­en av närmast föregående kalenderår på de medel som 13 fondstyrelser­na förvaltar". I nedanstående tabell redovisas medel som rekvirerats av Fjärde fondstyrelsen åren 1981 -1988.

Tabell 1: Fjärde fondstyrelsen, rekvirenide medel och medelsram åren 19811989

Å

r

Rekvirerade

Ackumulerade

Medelsram

medel

rekvirerade medel

1981

150

1400

1850

1982

150

1550

1850

1983

150

1700

1850

1984

150

1800

2 350

1985

0

1850

2 350

1986

300

2 150

2 350

1987

200

2 350

2 350

1988

0

2 350

3037

1989

3291

Ramen för år 1988, dvs. högst tilldelade medel, uppgår till 3037 milj kr. Under år 1988 har Fjärde fondstyrelsen inte rekvirerat medel. Ramen för år 1989 utgör 3 291 milj kr. Fjärde fondstyrelsen kan således under år 1989 rekvirera 941 milj kr (3 291 - 2 3.50 = 941).

2.3.2 Löntagarfonderna

Löntagarfondemas verksamhet finansieras med de medel som bidrar till 1 3 AP-fonderna i form av vinstdelningsskatt och 0,2 enheter av procent­satsen för uttag av tillägspensionsavgift (ATP-avgift).

1 likhet med vad som gäller för Fjärde fondstyrelsen finns ett tak för löntagarfondemas medelstilldelning. Enligt 27 § APR är ramen 400 milj kr per löntagarfond för år 1984 och ökar därefter årligen t. o. m. år 1990 med ett belopp motsvarande 20000 basbelopp för resp år.

För löntagarfondema finns ett tak under medelsramen, dvs. det går inte att rekvirera mer än vad som finns inom ramen. Rätten att rekvirera medel begränsas således i första hand av vad som flyter in i form av vinstdelningsskatt och ATP-avgift. Medelsramen får därmed praktisk be­tydelse endast om summan av influten skatt och löntagarfondemas andel av ATP-avgiften överstiger medelsramen.

I det följande redovisas en sammanställning över medelsramen och influtna medel.

206

Medelsramen jor löntagarfonderna

Medelsramen för åren 1984-1989 är fastlagd. Medelsramen förår 1990 är en prognos, där RRV beräknat basbeloppet för år 1990 till 29400 kr, motsvarande en uppräkning av år 1989 års basbelopp med 5,4 %.

Tabell 2: Medelsramen iör löntagarfonderna

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

År

Medelsram,

milj kr

Per fond

Per fond

Samtliga fonder

ackumulerat

ackumulerat

1984

400

400

2000

1985

436

836

4180

1986

466

1302

6510

1987

482

1784

8920

1988

516

2 300

11500

1989

558

2858

14290

1990P

588

3446

17 230

P = prognos

Influtna medel för löntagarfonderna

Influtna medel för åren 1984- 1988 avser faktiska belopp. Från influtna medel har avräknats 200 milj kr (40 milj kr per fond) vilka är överförda till den särskilt inrättade småföretagsfonden. Influtna medel för åren 1989 1990 avser en prognos över beräknad vinstdelningsskatt och ATP-avgift. I prognosen ingår ej de medel som ännu kan inflyta från den tillfälliga vinstskatten.

Tabell 3: Influtna medel för löntagarfonderna

År

Influtna medel, milj kr

1984

1985

1986

1987

1988

1989P

1990P

P=prognos

Per fond

Per fond

Samtliga fonder

ackumulerat

ackumulerat

309

309

1544

243

552

2 759

541

1093

5466

852

1945

9 723

1066

3013

15065

1056

4069

20343

1093

5 162

25 809

För åren 1987 och 1988 har, som en jämförelse mellan tabell 2 och 3 visar, influtna medel överstigit medelsramen. T.o.m. år 1988 överstiger influtna medel i form av vinstdelningsskatt och löntagarfondernas andel av ATP-avgiften medelsramen med ca 3,5 miljarder kronor. Som framgår av det tidigare väntas influtna medel t.o.m. år 1990 överstiga medelsra­men. Enligt RRVs prognos beräknas influtna medel från vinstdelnings­skatten och löntagarfondemas andel av ATP-avgiften överstiga medelsra­men med ca 8,5 miljarder kronor vid utgången av år 1990.

207

Rekvirerade medel av löntagarfonderna

Prop. 1988/89:144

Under år 1989 kan löntagarfonderna maximalt tillföra riskkapitalmarkna-      '    den ca 3,7 miljarder kronor. Detta förutsätter att under år 1989 tillgängliga medel samt tidigare icke utnyttjade medel rekvireras.

Nedanstående sammanställning belyser av löntagarfondema rekvirera­de medel åren 1984-1988.

Tabell 4: Rekvirerade medel av löntagarfonderna

Fond

Av löntagarfonderna rekvirerade medel, milj kr

Ack 1984-

-1987

1988

Totalt

Sydfonden Fond Väst Trefond Invest Mellanfonden Nordfonden

Summa

1784 1784 1784 1200 1784

8336

516 516 516 200 516

2264

2 300 2 300 2 300 1400 2300

10600

Av sammanställningen framgår att löntagarfondernas rekvisitioner av medel i stort sett motsvarar influtna medel för åren 19841986 (jfr tabell 2). Under åren 1987 och 1988 har de för löntagarfonderna tillgängliga medlen inte lyfts fullt ut. Det outnyttjade rekvisitionsutrymmet uppgår till ca 900 milj kr vid utgången av år 1988. Detta förklaras av att Mellansvens­ka löntagarfonden endast rekvirerat en mindre del av under åren 1987 och 1988 tillgängliga medel. Övriga löntagarfonder har lyft sina tillgängliga medel.

Löntagarfondema kan med avseende på medelsrekvisitionen under år 1988 indelas i tre grupper. Sydfonden, Fond Väst och Trefond Invest har rekvirerat större delen av kapitalet i början av året. Nordfonden har lyft tillgängliga medel, men med en större spridning i tiden jämfört med nyssnämnda fonder. Som tidigare nämnts har Mellansvenska löntagarfon­den under åren 1987 och 1988 endast rekvirerat en mindre del av tillgäng­liga medel. 1 årsredovisningen för år 1988 kommenterar fonden detta enligt följande:

"Vid senaste årsskifte fanns möjlighet att lyfta ytterligare 900 milj kr (584). Detta avspeglar dels en bedömning att kursnivån generellt sett fortfarande är hög och att gynnsammare tillfällen att öka aktieportföljen kommer att erbjudas under kommande år men dels också att fonden vill bibehålla en nettoinvesteringskapacitet även efter år 1990, då inga ytterii­gare pensionsmedel kommer att tillföras fonden för förvaltning."

1 1987 års årsredovisning motiverades den begränsade rekvireringen med:

"Under större delen av 1987 låg aktiekurserna så högt att Mellansvenska löntagarfonden inte bedömde större nyvinvesteringar i värdepapper som attraktiva. Av det belopp på 691 Mkr, som ställdes till vårt förfogande, lyftes därför endast 107 Mkr. Resterande 584 Mkr får lyftas under kom­mande år."

De medel som Fjärde fondstyrelsen samt löntagarfondstyrelserna kan

208

disponera under år 1989 uppgår till drygt 4600 milj kr. Av dessa dispone­rar löntagarfondstyrelserna knappt 3 700 milj kr.

3 Uppföljning av tidigare utlåtande

3.1 Inledning

1 utlåtandet över räkenskapsåret 1987 uppmärksammade RRV bl.a. föl­jande områden: löntagarfondernas reala redovisning, handel med optio­ner, fondernas redovisning av aktier, insiderregler och riskanalys. Dessa områden har följts upp i årets utvärdering.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

3.2 Löntagarfondernas reala redovisning

Avsnittet i sammanfattning:

RRV anser att Mellansvenska löntagarfonden bör redovisa reala

resultat- och balansräkningar på det sätt som övriga fem fonder

gör.

I lagen med reglemente för allmänna pensionsfonden, APR, (SFS 1987:1386) har införts en bestämmelse med giltighet fr.o. m. 1988-02-01 om att till "förvaltningsberättelsen skall också fogas resultaträkning och balansräkning som är uppställda efter reala principer" (17 §).

RRV konstaterar att Fjärde fondstyrelsen och fyra av löntagarfonderna i sina förvaltningsberättelser för år 1988 på ett enhetligt och enligt RRVs uppfattning informativt sätt redovisar reala resultat- och balansräkningar. Mellansvenska löntagarfonden har en delvis annan real resultaträkning och redovisar den reala balansräkningen bara i notform. Det egentliga reala resultatet, dvs. resultatet före "utdelning" av 3% till 13 AP-fonderna, framgår inte direkt för läsaren. För att åtgärda detta och uppnå enhetlighet mellan fondernas redovisningar bör Mellansvenska löntagar­fonden enligt RRVs uppfattning redovisa reala resultat- och balansräk­ningar på det sätt som övriga fem fonder gör.

3.3 Övriga redovisningsfrågor

Avsnittet i sammanfattning:

Fonderna använder olika principer för värdering av aktier på balansdagen. RRV anser att fonderna som värderingsprincip bör använda senaste betalkurs.

Fonderna använder sig av olika principer för beräkning av reali­sationsvinster och förluster. RRV anser att fonderna bör följa den av FAR rekommenderade genomsnittsmetoden.

Fonderna redovisar vid investeringar i onoterade företag på ett något varierande sätt sin avsättning till s.k. riskreserv. RRV anser att i det fall avsättning görs till s. k. riskreserv, bör denna redovisas i såväl nominell som real redovisning och därvid belas­ta resultaträkningen som kostnad och balansräkningen som skuld.

14   Riksdagen 1988/89. I saml. Nr 144

209

3.3.1                                                                          Inledning

Prop. 1988/89:144

1 regeringens skrivelse 1987/88:174 (s 4) åberopas RFVs och RRVs påpe-   Bilaga 9 kanden att fondstyrelserna i vissa hänseende tillämpar olika redovisnings­principer och att detta försvårar jämförbarheten av fondstyrelsernas resul­tat. Enligt föredraganden är det i första hand en angelägenhet för fonder­nas revisorer att verka så att olikheterna kan överbryggas.

3.3.2   Principer för värdering av aktier på balansdagen

RRV konstaterade i utlåtandet över 1987 års medelsförvaltning att fonder­na använder sig av olika värderingsprinciper avseende aktieinnehavet per balansdagen, vilket påverkar den reala redovisningen. 1 den av RRV då gjorda jämförelsen mellan en beräkning utifrån principen årets sista betal­kurs och redovisade värden, kunde noteras en differens på 8 milj kr i värderingen av ett enskilt aktiebolag.

Även under år 1988 har fonderna använt sig av skilda värderingsprinci­per. Sydfonden och Mellansvenska löntagarfonden har enligt uppgift be­räknat marknadsvärdet efter senaste betalkurs, medan Fond Väst, Trefond Invest, Nordfonden och Fjärde fondstyrelsen har använt sig av lägsta betalkurs.

RRV anser att fonderna bör använda en enhetlig och konsekvent värde­ringsprincip. Ordförandena i löntagarfondernas revisorskollegier har re­kommenderat användandet av senaste betalkurs.

3.3.3 Principer för beräkning av realisationsvinster och föruster

Vid beräkning av realisationsvinster och realisationsförluster, där endast en del av fondens innehav har sålls och då innehavet anskaffats vid olika tillfällen och kurser, har fonderna använt sig av skilda värderingsprinci­per. Trefond Invest, Fond Väst och Fjärde fondstyrelsen använder först in och först ut-principen. Övriga fonder tillämpar genomsnittsprincipen.

Beräkningssättet har ingen betydelse för en real redovisning. Däremot påverkas den nominella redovisningen väsentligt av vald princip. RRV anser dock att fonderna bör följa den av Föreningen auktoriserade reviso­rer (FAR) rekommenderade genomsnittsmetoden. Revisorsordförandena vid löntagarfonderna rekommenderar att genomsnittsprincipen används.

3.3.4 Redovisning av riskreserv

Fonderna engagerar sig i allt större utsträckning i icke noterade företag.

Större risker är förenade med investeringar av detta slag. APR anger i 16 §

att tillgångarna skall tas upp till anskaffningsvärde. Vidare anges att en

osäker fordran skall tas upp till det belopp som beräknas inflyta. RRV

anser att detta måste tolkas så att en tillgång vars verkliga värde är lägre än

anskaffningsvärdet skall tas upp till detta lägre, verkliga värde. En aktie i

ett onoterat bolag bör således tas upp till ett lägre värde än anskalTnings-

kostnaden om det verkliga värdet bedöms vara lägre. Den nedskrivning

,

som därmed aktualiseras bör redovisas som kostnad i en särskild post i

resultaträkningen.

Det kan vara olämpligt att fonderna i årsredovisningen öppet redovisar att nedskrivning skett av aktieinnehavet i ett specifikt bolag. Det berörda bolagets verksamhet kan påverkas negativt av sådana uppgifter. Flera av fonderna har valt att ospecificerat göra avsättning till en s. k. riskreserv.

Följande ackumulerade belopp har avsatts av resp fond: Fjärde fondsty­relsen (45 milj kr). Sydfonden (15 milj kr), Mellansvenska löntagarfonden (20 milj kr) och Fond Väst (15 milj kr). "Riskreservavsättningarna" har ökat i förhållande till föregående år för Fjärde fondstyrelsen och Fond Väst, då avsättningarna uppgick till O resp 9,5 milj kr.

Den redovisningsmässiga behandlingen av riskreserven varierar mellan fonderna. Fond Väst och Sydfonden redovisar i årsredovisningen belop­pen som en kostnad i resultaträkningen och som en skuld i balansräkning­en. Fjärde fondstyrelsen redovisar reserven som kostnad i resultaträkning­en, men som "avsättning" i balansräkningen. Mellansvenska löntagarfon­den uppger inte sin avsättning i den nominella redovisningen utan endast i sin sammanställning av marknadsvärden.

RRV anser att specifika nedskrivningar eller en riskreservavsättning bör göras. 1 det senare fallet bör dock intemt hos resp fond finnas en specifika­tion över vilka företag som avses. Nedskrivning/riskreservavsättning bör redovisas i såväl nominell som real redovisning, eftersom behovet av nedskrivning till verkligt värde föreligger och är detsamma i båda redovis­ningarna. Nedskrivning/riskreservavsättning bör belasta resultaträkning som kostnad och balansräkning som skuld. Fond Västs och Sydfondens redovisning är i överensstämmelse med detta. Mellansvenska löntagarfon­den bör göra nedskrivning/riskreservavsättning också i den nominella redovisningen.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

3.4 Handel med optioner

Avsnittet i sammanfattning:

Fjärde fondstyrelsen har handlat med optioner i begränsad om­fattning. Av löntagarfonderna har inte någon placerat nya medel i optioner under år 1988.

RRV anser att det är önskvärt med ett klarläggande om APR medger utställande av optioner i eget aktieinnehav.

RRV anser att löntagarfonderna som ett sätt att minska risken i placeringarna borde ha rätt att ställa ut optioner i eget aktieinne­hav.

Fjärde fondstyrelsen har genom ett tillägg till APR sedan 1988-02-01 rätt till att handla med standardiserade köp- och säljoptioner (35 §). Ett mot­svarande tillägg till bestämmelserna finns inte för löntagarfonderna.

De optionsafTärer, förträdesvis utställande av köpoptioner, som gjorts av Fjärde fondstyrelsen har varit av relativt liten omfattning i förhållande till det totala fondkapitalet. Av löntagarfonderna har inte någon under år 1988 placerat nya medel i optioner. Däremot har önskemål framförts om att få ställa ut optioner i eget aktieinnehav.

211

I APR finns inte ett uttryckligt förbud för löntagarfondema att ställa ut optioner i eget aktieinnehav. Detta skulle ur juridisk synvinkel kunna tolkas som om det vore möjligt att ställa ut optioner.

RRV anser att löntagarfondema bör ges samma möjlighet som Fjärde fondstyrelsen att ställa ut optioner i eget aktieinnehav. Löntagarfondema skulle därmed kunna vidta likvärdiga åtgärder för att minska risken i de egna placeringama.

RRV anser att det är önskvärt med ett klariäggande av innebörden i APR.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

3.5 Insiderregler

Avsnittet i sammanfattning:

- Fondernas s. k. insiderregler skiljer sig åt. Skillnader finns bl. a.

när det gäller vilka som omfattas av reglerna och hur anmälan

skall ske av eget aktieinnehav.

          RRV anser att uppgifter om berördas handel bör överlämnas till

gemensam extern instans, t. ex. bankinspektionen.

1 syfte att motverka att s. k. insiderinformation utnyttjas otillbörligt har löntagarfonderna och Fjärde fondstyrelsen på eget initiativ och vid skilda tillfällen infört regler för anmälan och registrering av berörda som handlar med värdepapper. Fonderna har olika regler för vilka som formellt omfat­tas av dessa och hur anmälan skall ske av eget innehav.

Vid Fjärde fondstyrelsen omfattar reglerna kansliet, medan beroende på individuella styrelsemedlemmars särskilda engagemang i företag särskilda etikregler gäller för styrelsen. Vid löntagarfondema omfattar som framgår av tabell 5 nedan "insiderreglema" styrelsen och kansliet. Vid Mellan­svenska löntagarfonden gäller de formellt antagna reglerna styrelsen och VD, personer som antas komma i direkt kontakt med relevant informa­tion. Av motsvarande skäl omfattas inte sekreterare eller ekonomi- och redovisningspersonal av reglema viid Fond Väst.

Tabell 5: Vissa uppgifter med anknytning till "insiderreglema" vid löntagarfonderna

Uppgifter

Fonder

Syd-

Fond

Trefond

Mellan-

Nord-

fonden

Väst

Invest

fonden

fonden

De skriftliga "insider-

reglema" omfattar

- hela kansliet och styrelsen

X

X

X

- del av kansliet och

styrelsen

X

X

Anmälan av innehav till

- revisor

X

X

- advokat

X

- ordförande i fonden

X

Etablerad norm för "insider-

bedömning"

-

-

-

-

-

212

Tabell 5 visar att det formellt sett förekommer tre modeller för rapporte­ring av handel med värdepapper: "revisorsmodellen", "advokatmodellen" och "ordförandemodellen". 1 praktiken är inte advokatmodellen längre renodlad. Revisorn och ordföranden i fondstyrelsen erhåller sammanställ­ningar från advokaten över bedriven handel. Ansvaret för att ta ställning med anledning av uppgiftema har delvis hamnat hos revisorn.

Skillnader i rapportering beror på olika uppfattningar hos fondema, men även hos de berörda revisorerna. En del av revisorerna anser att ett mottagande och en kontroll av handel med värdepapper innebär ett över­tagande av den intema kontroll som fonden själv skall svara för.

Av de tillämpade modellerna ställer sig RRV på gmnd av jävsförhållan­det tveksam till ordförandemodellen. Denna innebär att en av de som omfattas av reglema, ordföranden i fondens styrelse, är direkt ansvarig för kontrollen och anmälan om "avvikelser". Tillämpningen av modellen betyder även, såvitt RRV förstår, att lämnade uppgifter är att betrakta som offentlig handling.

Det finns inte någon bestämd uppfattning vid de olika fonderna om var gränsen går mellan "insideralTärer" och normala affärer. Såvitt RRV känner till har ännu inte någon "insideraffar" aktualiserats.

RRV anser att det är önskvärt att minimera risken för otillbörligt utnyttjande av s. k. insiderinformation. Det är vidare angeläget att samma norm används vid bedömning av om missbruk förekommit. Eftersom fonderna inte torde komma överens om en gemensam modell, är det enligt RRVs uppfattning bättre att uppgifter om berördas handel med aktier överlämnas till en gemensam extem instans, t.ex. bankinspektionen.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

3.6 Riskanalys

Avsnittet i sammanfattning:

Syftet med riskanalys är att identifiera möjligheter och hot. Av fonderna har Fond Väst och Trefond Invest genomfört en sär­skild riskanalys av verksamheten.

RRV anser att de fonder som ännu ej genomfört en systematisk riskanalys snarast bör påbörja en sådan.

3.6.1 Riskanalys vid fonderna

Syftet med riskanalys är att identifiera möjligheter för och hot mot en verksamhets fortbestånd och planmässiga utveckling. En riskanalys kan bl. a. omfatta internkontrollen, rekvireringen av medel, handeln med note­rade och onoterade företag, likviditetsförvaltningen, personberoendet samt ADB-beroendet (sårbarheten). RRV uppmärksammade i utlåtandet över 1987 års medelsförvaltning särskilt två områden som bör ingå i en riskanalys: "personberoende" och "ADB-beroende".

Fonderna har under år 1988 i viss omfattning särskilt analyserat "ris­ker". Fond Väst har tagit initiativ till en särskild riskanalys av verksamhe­ten. Fonden kommer under år 1989 att ta ställning till vilka åtärder som

213

behöver vidtas. Fjärde fondstyrelsen har under år 1988 särskilt studerat    Prop. 1988/89:144 riskerna med handel med aktier i onoterade företag. Styrelsen vid Trefond    Bilaga 9 Invest har under år 1988 tagit ställning till beskrivna risker och vidtagna åtgärder i en särskild PM om "Riskanalys" (aktiehandel, handel med marknadsinstrument och övrig verksamhet vid kansliet).

RRV ser positivt på de åtgärder som vidtagits eller som planeras vid fonderna. De fonder som ännu ej genomfört en systematisk riskanlys bör snarast påbörja en sådan.

3.6.2 Fondernas synpunkter på RRVs analys av risken i placeringarna

RRV analyserar / årets utvärdering (se avsnitt 5.5.5) löntagarfondernas risk i placeringsverksamheten under åren 19851988. Analysen består av en statistisk skattning av resp fonds genomsnittliga riskexponering (i form av marknadskänslighet) och av deras genomsnittliga avkastningsavvikel­ser från index med hänsyn tagen till riskexponeringen.

Vid Fond Väst har en liknande analys utförts under år 1989. Analysen visar att fonden med något lägre risk än AfTärsvärldens generalindex (AV) uppnått en något högre avkastning.

Vid flera av fonderna finns inte djupare kunskap och erfarenhet av denna typ av analys. Fonderna har därför inte haft specifika synpunkter på analysens användning. De flesta av fonderna anser att resultaten bör tolkas med försiktighet. Det har t.ex. framhållits att modellen som ligger till grund för skattningarna (CAPM) inte är tillräckligt testad i verkligheten. Vissa av de mätproblem som tas upp i kapitel 5 och bilaga 3 har också påpekats av företrädare för fonderna.

De flesta fonderna uppger att nnan ser framåt och är tveksam till om teknisk riskanalys har något större prognosvärde. RRVs användning av metoden sker emellertid i utvärderingssyfte, ex post.

Företrädare för flertalet fonder anser sig ha en känsla för hur riskfyllda olika branscher och företag är. De använder normalt fundamentalanalys vid värdering för placeringsbeslut. Fondema koncentrerar medvetet port­följen till vissa branscher och företag för att kunna överträffa index.

4 Aktualiserade frågor år 1988

4.1 Inledning

I årets utlåtande har följande ämnen aktualiserats: "Policy för aktie- och medelsfbrvahning" samt "Regionala aspekter".

Vissa förändringar i APR av betydelse för fondemas placeringspolicy trädde i kraft den 1 febmari 1988. Ett annat skäl till att särskilt utvärdera policyfrågan är att detta senast gjordes i utlåtandet över 1985 års medels­förvaltning.

"Fondernas regionala aspekter" har samband med policyfrågorna. Äm­net har också valts på gmnd av de önskemål som näringsutskottet uttryckt.

Följande två avsnitt utgör sammandrag av kapitel som i sin helhet

återges i bilaga 1 och 2.1 kapitlen redovisas även i detalj RRVs synpunkter

214

på fondemas agerande.

4.2 Policy för aktie- och medelsförvaltning

Avsnittet i sammanfattning:

RRV anser att det finns behov av att precisera fondernas roll på riskkapitalmarknaden för små och medelstora företag.

RRV anser att löntagarfondema bör utveckla en likviditetspolicy för att säkra handlingsfriheten efter år 1990.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

RRV har beskrivit och analyserat fondernas policy för aktie- och me­delsförvaltningen utifrån följande modell över beslutsprocessen vid place­ringar av medel.

Modellen är även normativ i den bemärkelsen att RRV anser att fonder­na bör ha en dokumenterad placeringspolicy för noterade och onoterade aktier samt likvida medel. Vid fonderna är dokumentationen av policyn i flertalet fall bristfällig genom att den inte är uppdaterad och genom att policyn är spridd i olika årsredovisningar och särskilda dokument tillsam­mans med ej aktuella riktlinjer. En kontinuerlig översyn av ett policydoku-ment kan enligt RRVs uppfattning bidra till att hålla placeringsdiskus­sionen levande i styrelsen.

Figur 1: Placeringspolicyns roll vid beslut om pla cering av medel

Omv

ä

rldsbild/ Uppfattning om verkligheten, t ex aktie­marknaden

M

å

l f

ö

r fondema enligt APR nt m

Placerings­policy

') (vid fondema uppr

ä

ttade riktlinjer)

Strategi

i

Beslut om rekvirering av medel

i

Placering av medels-- -

1)

Placeringspolicy

Noterade aktier

Onoterade aJctier

Likvida medel

215

Likvida medel

Prop. 1988/89:144

För RRV har presenterats två olika skäl till en policy för likvida medel,    iiaga V Dels behov av att skapa handlingsfrihet så att placeringar kan göras i aktier vid lämpligt tillfälle. Dels behov av riktlinjer för förvaltning av dessa medel.

Efter år 1990 kommer troligen flertalet löntagarfonder inte att kunna rekvirera ytterligare medel. Löntagarfonderna bör därför enligt RRVs uppfattning utveckla en policy för att säkra den framtida handlingsfrihe­ten.

Noterade företag

Vid placeringar i riskkapital måste fonderna avväga hur kraven i APR på avkastning, långsiktighet och riskspridning skall uppfyllas. Statsmakterna har specificerat avkastningskravet (3 % real avkastning), medan fonderna utifrån APR och dess förarbeten tar ställning till uppfyllandet av långsik­tighet och riskspridning i placeringarna.

Ett sätt för resp fondstyrelse att ta ställning till kraven på långsiktighet och riskspridning är att besluta om en basportfölj. Detta har förekommit vid fyra av fonderna.

RRV har särskilt studerat risken i löntagarfondernas placeringar (avsnitt 5.5.5). Det har av resursskäl inte varit möjligt att grundligt granska lång­siktigheten i denna utvärdering. Långsiktigheten berörs i viss utsträckning i kapitel 5.3 Omsättningshastigheten.

Genom val av strategi tar fonderna ställning till hur avkastningskravet skall uppnås. Vid flertalet av fondema har avkastningskravet operationali-serats till att den egna portföljen skall utvecklas bättre än börsen genom­snittligt.

Onoterade foretag

För placeringar i onoterade företag gäller samma krav på avkastning, långsiktighet och riskspridning som i noterade företag. Det redovisade värdet av onoterade företag varierar mellan 1 och 6 % av värdet av resp fonds totala portföljinnehav. Fonderna lägger emellertid vanligen i förhål­lande till värdet ned proportionellt mycket mer resurser på de onoterade företagen. Skillnader mellan fondernas agerande är större vad gäller onote­rade än noterade företag. RRV har därför mera detaljerat belyst fondernas placeringar i onoterade företag. Denna redovisning finns i bilaga 1.

Fonderna har uppfattat och uppfattar innebörden i APRs ord om "pla­cering i riskkapital" på ett varierande sätt. Den beslutade och genomförda policyn skiftar mellan fonderna.

Trefond Invest har t. ex. sedan år 1986 haft som policy att placera medel

i onoterade företag via ett dotterbolag, Collator Utvecklings AB. Policyn

har på grund av avsaknad av lämplig delägare hittills inte kunnat genomfö­

ras. Collator och indirekt Trefond Invest har genom beslut under år 1988

ett företagaransvar i ett annat bolag. Beslutet är ej i överensstämmelse med

förarbetet till APR, prop 1983/84:50. RRV anser att om ingen lösning

216

uppnås på problemet med Collator måste bolagets ägarroll upphöra.

Problemen med Collator illustrerar även betydelsen av att fonderna vid placeringsbesluten försöker undvika en situation, där ett normalt ägaran­svar övergår till ett företagaransvar. Fonderna torde på grund av sin ställning som långsiktiga placerare m. m. enligt RRVs uppfattning ha svårare än andra aktörer att avsluta ett engagemang i ett företag.

1 viss utsträckning har placeringar i onoterade företag ansetts kunna komma i konflikt med att placera i enlighet med "vad som gagnar försäk­ringen för tilläggspension". Om å andra sidan statsmakterna anser att löntagarfonderna har en viktig roll att spela på riskkapitalmarknaden för små företag, bÖr fonderna inrikta sina placeringar mot sådana företag.

Den presumtiva målkonflikten mellan att gagna tilläggspensionsförsäk­ringen och att tillgodose behovet av riskkapital i onoterade företag med hög risk har hittills inte ställts på sin spets. Fondernas resultat har under börsuppgångens 1980-taI varit betydligt bättre än det reala 3-procentiga avkastningskravet.

Erfarenheterna hittills tyder enligt RRVs uppfattning på att placeringar i onoterade företag inte är ett lika effektivt sätt som placeringar i noterade företag att långsiktigt tillgodose värdetillväxten hos tilläggspensionen. Även om investeringarna i onoterade företag f. n. är relativt små, är de inte betydelselösa från ett förräntningsperspektiv.

Av olika skäl, bl.a. för att stärka inflytandet, förvaltas fondkapitalet av fem självständiga löntagarfonder. En följd av uppdelningen är att kanslier­na hos var och en av fonderna är relativt små och knappast ekonomiskt kan bära ett stort antal analytiker med kunskap om alla branscher. Till viss del går kompetens att köpa externt, men erfarenheterna av detta är inte enbart positiva vid fonderna. Det finns vidare inte något som talar för att fonderna genom egna initiativ skulle vara benägna att gemensamt satsa resurser i ett ventureföretag, för att den vägen kunna bygga upp en tillräck­ligt stor analytikergrupp.

Statsmakterna har under åren fattat ett antal beslut med avsikt att stärka tilldelningen av riskkapital till de små och medelstora företagen. På mark­naden agerar småföretagsfonden, utvecklingsfonder m fl. Fondernas roll som förmedlare av riskkapital till små och medelstora företag bör enligt RRVs uppfattning ses i relation till den funktion övriga aktörer har på denna del av riskkapitalmarknaden. Om statsmakterna anser att löntagar­fonderna har en viktig roll på denna marknad finns det, vilket framgår av den redovisade osäkerheten, behov av att precisera fondernas roll och arbetsformer så att förutsättningar skapas för att förbättra effektiviteten.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

4.3 Regionala aspekter

Avsnittet i sammanfattning:

Statsmakternas avsikter med den regionala anknytningen uppfat­tas som oklara eller på olika sätt av löntagarfonderna.

Fyra av fem löntagarfonder har i huvudsak placerat i onoterade företag inom den egna regionen.

217

RRV har valt att "belysa verksamhetens regionala aspekter" vid lönta-    Prop. 1988/89:144 garfonderna med utgångspunkt från näringsutskottets betänkanden (bl a    Bilaga 9 NU 1987/88:42).

Avsnittet utgör ett sammandrag av den mer utförliga beskrivningen i bilaga 2.

Statsmakternas avsikter med den regionala anknytningen av löntagar­fonderna uppfattas som oklara av flertalet intervjuade vid fonderna. Å ena sidan skall det enligt prop 1983/84: 50 inte förekomma regionalpolitik eller placeringar särskilt inriktade på företag inom en viss region. Å andra sidan uppfattas fondstyrelsernas sammansättning utgöra en regional markering från statsmakternas sida.

Ingen av löntagarfonderna har ansett sig bedriva regionalpolitik. Att den enskilda fonden skall ha en uttrycklig regional inriktning på sina placering­ar i onoterade företag har emellertid fastställts av två av löntagarfonderna. Vid övriga fonder har den vanligen förekommande regionala inriktningen på placeringarna givits en praktisk förklaring. Företagen skulle i första hand ta kontakt med fonden inom den egna regionen. Enligt prop 1983/84:50 skall resp styrelses placeringar inte "vara begränsade till eller särskilt inriktade på aktier i företag inom en viss region" (s 117).

En av fondema avser även att ta "regionala hänsyn" vid placeringar i noterade företag. Fyra av fonderna har framfört synpunkter om att även de noterade företagen borde ingå i en redovisning av "regionala aspekter". Det har samtidigt framhållits att det ur en sådan redovisning är svårt, för att inte säga omöjligt, att utläsa samband mellan t.ex. investeringsbeslut och sysselsättningseffekter.

5 Sammanställningar av fondernas årsredovisningar

5.1  Inledning

RRV har i tidigare utlåtanden och vid diskussioner med resp fonds revisor och VD försökt verka för enhetliga redovisningsprinciper. Detta i syfte att den verksamhet som inom AP-systemet äger mm på riskkapitalmarkna­den skall belysas på ett entydigt och ändamålsenligt sätt. Det är resp fondstyrelse som ytterst svarar för årsredovisningens utformning. Enhetli­ga principer är emellertid enligt RRV förenligt med uttalandet i prop 1983/84:50 att fonderna "som riskkapitalplacerare och som aktieförvalta­re skall vara av varandra oberoende och sinsemellan självständiga". Regler och principer för redovisningen utesluter inte att resp fond kan redogöra för sin verksamhet på ett individuellt sätt.

1 syfte att ge en samlad bild av fondernas verksamhet och resultat har

RRV sammanställt uppgifter i huvudsak från fondernas årsredovisningar.

1 några fall har kompletterande uppgifter erhållits från resp fondkansli.

Sammanställningen följer i allt väsentligt Fjärde fondstyrelsens modell för

resultat- och balansräkning.

218

5.2 Fondemas resultat- och balansräkningar per 1988-12-31, bokförda värden

RRVs sammanställning i tablåema 1 och 2 (se bilaga 4) av fondemas resultat och balansräkningar bygger på fondemas egna redovisningar men har stmkturerats på ett sätt som möjliggör jämförelser.

Samtliga fonder har ett resultat som överstiger flödeskravet till 1 3 AP-fondema. Flödeskravet för löntagarfondema uppgår för år 1988 till 344 milj kr, vilket skall inlevereras före maj månads utgång 1989. Motsvaran­de flödeskrav för Fjärde fondstyrelsen är ca 146 milj kr.

Det bokföringsmässiga resultatet är 34 gånger större än flödeskravet utom för Mellansvenska löntagarfonden, där resultatet är drygt 6 gånger större (se bilaga 4 tablå 1). Resultatpåverkande poster är realisationsvinst­netto, aktieutdelning, räntenetto och förvaltningskostnader.

Löntagarfonderna Tedovtsarförvaltningskostnader pä totalt 29,1 milj kr, vilket innebär en ökning med ca 11 % jämfört med år 1987. Fjärde fonds­tyrelsens förvaltningskostnader uppgår till 11,4 milj kr, vilket innebär en ökning med 25,3 %. Den relativt kraftiga ökningen beror bl.a. på högre kostnader för lokaler, informations och revisionstjänster samt depå.

Sammantaget har löntagarfonderna erhållit 269 milj kr i aktieutdelning­ar för år 1988. Det innebär en ökning med 75 % jämfört med år 1987. Motsvarande värden för Fjärde fondstyrelsen är 274 milj kr resp 18 %.

Räntenettot uppgår till 125 milj kr för löntagarfonderna sammantagna och till 158 milj kr för Fjärde fondstyrelsen. Fond Väst har 45 milj kr i räntenetto, medan övriga fonders räntenetto varierar mellan 11 och 34 milj kr.

Realisationsvinster på försålda värdepapper är den post som bidrar mest till resultatet. De största realisationsvinsterna redovisas av Sydfonden, Trefond Invest och Mellansvenska löntagarfonden. Löntagarfondemas sammanlagda realisationsvinster för år 1988 uppgår till 1011 milj kr medan Fjärde fondstyrelsens utgör 1 183 milj kr.

De sammanlagda realisationsförlusterna uppgår till 35 milj kr för lönta­garfonderna. Av detta belopp svarar Fond Väst för 19 milj kr. Fjärde fondstyrelsen redovisade 48 milj kr i realisationsförluster.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

5.3 Omsättningshastigheten

Avsnittet i sammanfattning:

- Under år 1988 har Fjärde fondstyrelsen och Fond Väst en lägre omsättningshastighet än börsen. Trefond Invests omsättnings­hastighet har varit dubbelt så hög som omsättningshastigheten på börsen.

5.3.1   Bakgrund

1 34 § APR anges de grundläggande principerna för fondstyrelsernas place­ring av medel. 1 specialmotiveringen (prop 1983/84:50) till paragrafen anförs:

219

"För att understryka att styrelsemas verksamhet inte skall inriktas på    Prop. 1988/89:144 kortsiktiga placeringar av spekulativ natur,' här det i paragrafen förts in ett    Bilaga 9 krav på långsiktighet. Detta bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ett särskilt fall avyttra en aktiepost redan efter en kort tids innehav, om omständigheterna motiverar en försäljning. Förvärven skall emellertid normalt ske med sikte på ett mera varaktigt innehav."

Vidare framgår att

"De allmänna principer för fjärde fondstyrelsens och löntagarfondssty-relsemas placering av fondmedel som här (prop 1983/84:50) har angivits överensstämmer med vad placeringsutredningen föreslagit."

Placeringsutredningen (SOU 1983:44) hade bl.a. till uppgift att ge un­derlag till riktlinjer för placeringspolitiken för institutionella placerare med evig placeringshorisont. Det framhålls att denna långsiktighet tolkas som att placeraren primärt är intresserad av utdelningstillväxten på lång sikt och att kortsiktiga värdeförändringar hos enskilda aktier inte skall motivera omplaceringar. Vidare sägs att kravet på långsiktighet innebär att omplaceringar mellan olika aktier är motiverade först när placeraren efter fundamentala analyser av företagens utvecklingsmöjligheter har an­ledning att revidera sina prognoser om den framtida utdelningstillväxten. Långsiktigheten innebär att placeraren skall bortse från sådana lönsam­hetsförändringar i företagen som har kortsiktiga orsaker. Å andra sidan framhåller utredningen att kravet på långsiktighet inte får tolkas som att placeraren passivt skall åse alla kortsiktiga fluktuationer i kursema på de aktier som innehas.

Nedan återges utredningens sammanfattande övervägande.

"Enligt utredningen bör kravet på långsiktighet tolkas som att tekniskt motiverade värdeförändringar på aktier och tillfälliga justeringar av lön­samhetsförväntningar inte skall motivera omplaceringar. Detta utesluter inte att en långsiktig placerare gör korta omplaceringar under förutsättning att de senare svarar mot de bedömningar man gör av företagens långsiktiga utdelningstillväxt."

5.3.2 Omsättningshastigheten under år 1988

RRV har beräknat omsättningshastigheten i resp fonds portfölj. Beräk­ningarna har gjorts enligt två olika beräkningssätt, vilka beskrivs nedan.

Metod 1: Rekvirerade medel subtraheras från resp fonds bmttoköp av aktier.' Därefter adderas bruttoförsäljning av aktier. Det då erhållna vär­det divideras med två och sätts i relation till utgående realt fondkapital varvid följande resultat erhålls.

' Rekvirerade medel dras ifrån eftersom fonderna bör kunna köpa aktier för detta

belopp utan att det påverkar omsättningshastigheten.

220

Tabell 6: Omsättningsbas

tigheten.

metod 1

Fond                    Syd­fonden

Fond Väst

Trefond Invest

Mellan­fonden

Nord­fonden

Fjärde fondst

Omsättningshast

(%)                      22

16

34

25

19

12

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Metod 2: Som metod 1 men med genomsnittligt realt fondkapital i nämnaren (ingående plus utgående realt fondkapital dividerat med två). Denna metod föredras av RRV eftersom utgående fondkapital skiljer sig markant från genomsnittligt fondkapital ett år när kursförändringarna varit stora. Dessutom beräknas fr.o.m. år 1988 börsens omsättningshas­tighet ifrån ett genomsnittligt börsvärde. Metoden tillåter således en mer rättvis jämförelse mellan fondernas omsättningshastighet och börsens.

Tabell 7: Omsättningshastigheten,

metod 2

Fond                    Syd­fonden

Fond Väst

Trefond

Invest

Mellan­fonden

Nord­fonden

Fjärde fondst

Omsättningshast (%)                      28

21

45

28

24

15

Beräkningarna ger vid handen att Trefond Invest haft den högsta omsät­tningshastigheten av fonderna med ca 45 % enligt metod två. Sydfonden och Mellanfonden uppvisar en omsättningshastighet runt 28 % medan Fond Väst och Nordfonden hamnat på drygt 20 %. Fjärde fondstyrelsens omsättningshastighet uppgår till knappt 15 %. Uppgiften inkluderar även omsättningen i den utländska portföljen. Den är dock så liten att dess höga omsättning inte nämnvärt torde påverka resultatet.

Över lag har omsättningshastigheten sjunkit sedan år 1987 (vid jämfö­relse med metod 1 som användes då). Trefond Invest är den enda fond vars omsättning har ökat (26 % år 1987). Sydfondens exceptionellt höga omsättning under år 1987 (57 % enligt metod 1) minskade kraftigt till mer normala 22 %.

Även omsättningen på börsen minskade under året, från 27 % år 1987 (30 % enligt tidigare beräkningssätt) till 22 % under 1988.'

1 diagram 2 ges en överskådlig bild av löntagarfondernas. Fjärde fonds­tyrelsens och börsens omsättningshastighet år 1988.

' Årlig omsättningshastighet är ett genomsnitt av månadssilfror. Den månatliga

omsättningshastigheten är beräknad som totalomsättningen under månaden gånger

12 dividerad med börsvärdet vid månadens slut.

Källa; Börsen.

221

Diagram 2: Omsättningshastighet for resp löntagarfond och Fjärde fondstyrelsen    Prop. 1988/89: 144 enligt metod 1 och 2 samt för börsen som helhet. Metod 2 är lämpligast för jämförelse    Bilaea 9 med börsens omsättningshastighet. IMetod 1 är med för jämförelse med RRVs beräk-ningar tidigare är.

Oms

ä

 11 n i ngshas t i ghe t .procent

B

ö

rsen Metod 2

ES Metod 1

Syd fonden  T re fond Inv(?st  Nord fonden

Fond V

ä

st   Mellanfonden 4:e RF- fonden

Ford

Ett annat sätt att belysa långsikligheten i placeringarna via omsättningen är att jämföra fondernas omsättning i förhållande till börsens omsättning med deras andel av det totala börsvärdet. Omsättningen på Stockholms fondbörs uppgick under år 1988 till 115 570 milj kr (125 700) och det totala börsvärdet till 614000 milj kr (421000).

Tabell 8: Fondernas andel av börsomssittningen och deras andel av det totala börsvär­det.'

Fond

Syd­fonden

Fond Väst

Trefond Invest

Mellan­fonden

Nord­fonden

Fjärde fondst

Andel av börs­oms

0,62

0,54

1,07

0,62

0,59

1,8

Andel av börs-värdet

0,53

0,62

0,58

0,46

0,58

2,8

' 1 fondernas andel av börsvärdet ingår även de likvida medlen. Börsportföljens värde är således nägot lägre.

Enligt 34 § APR skall fondmedlen placeras så att kraven på god avkast­ning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses.

Att fonderna skall agera långsiktigt bör innebära att de håller en låg omsättningshastighet. Det är dock naturligt med hänsyn till bl. a. avkast­ningskravet att inte alla aktieinnehav behålls i många år. Även fonderna måste reagera på förändrade värderingar och fömtsättningar på markna­den. Fjärde fondstyrelsen framhåller i sin ÅR 1986 att om man nästan aldrig sålde några innehav skulle fondens levande kontakt med marknaden

222

snabbt upphöra. RRV delar denna uppfattning, men anser att omsät­tningshastigheten med hänsyn till kravet på långsiktighet i placeringarna normalt bör vara låg i jämförelse med t.ex. omsättningen vid Stockholms fondbörs.

Fjärde fondstyrelsen och Fond Väst har en tillfredsställande låg omsät­tningshastighet under år 1988. Detta framgår både i diagram 2 och tabell 8.

Det är framför alh Trefond Invest som haft en omsättningshastighet klart överstigande börsens. Fondens andel av börsens omsättning är nära nog dubbelt så stor som dess andel av börsvärdet. Enligt RRV tyder dessa höga siffror på att omsättningen hos Trefond Invest under år 1988 inte legat i linje med kravet på långsiktighet i placeringarna.

Vid Trefond Invest förklarar företrädare för fonden den höga omsätt­ningen under år 1988 med bl.a. koncentration av portföljen och ändrad inställning till ledning och bolagspolicy i vissa företag.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

5.4 Reala resultat- och balansräkningar per 1988-12-31

Avsnittet i sammanfattning:

Löntagarfonderna har utöver avkastningskravet ett sammanlagt realt resultat på 5 105 milj kr.

Fjärde fondstyrelsen har utöver resultatkravet ett sammanlagt realt resultat på 12 414 milj kr.

5.4.1 Inledning

Som tidigare nämnts har i APR fr.o.m. 1988-02-01 införts en bestämmel­se om att fondernas verksamhet även skall redovisas i reala termer.

1 den reala resultaträkningen korrigeras det nominella resultatet för förändring i dold reserv samt för inflationen under året. Vidare görs ett avdrag för årets flödeskrav, dvs. 3 % av nuvärdet av totalt rekvirerade medel. Som slutresultat erhålls ett överskott/underskott i förhållande till resultatkravet.

5.4.2 Det reala resultatet under år 1988

Efter avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft med 635 milj kr blev det sammanlagda reala resultatet för löntagarfondema ett över­skott som uppgick till 4739 milj kr. Efter det att flödeskravet, dvs. inleve­rans till 1 3 AP-fonderna på 344 milj kr, dragits bort, blev det samman­lagda överskottet år 1988 för löntagarfonderna 4395 milj kr.

Den orealiserade värdeökningen på aktieportföljen (dolda reserven) har under år då kursutvecklingen på börsen är starkt positiv eller negativ stor betydelse för det reala resultatet. Det är uppenbart att val av stickdag i hög grad påverkar resultatet. En årsredovisning som inte beaktar värdeföränd­ringar måste å andra sidan sägas vara ofullständig. Det är emellertid viktigt att inte fästa alltför stort avseende vid det reala resultatet för ett

223

enskilt år. Den reala redovisningen ger däremot i ett längre perspektiv en god bild av värdeutvecklingen i fonderna i förhållande till det långsiktiga resultatkravet. I tablå 3 och 4 (se bilaga 4) har resultaten fr. o. m. fondernas första verksamhetsår ackumulerats. Sammanlagt efter fem verksamhetsår har löntagarfonderna ett överskott i förhållande till avkastningskravet på 5 105 milj kr.

Fondernas reala resultat för år 1988 och det sammanlagda värdet sedan år 1984 framgår av diagram 3.

Diagram 3: Löntagarfondernas reala resultat år 1988 samt det sammanlagda reala värdet åren 1984-1987

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

1500

MKR.

1000

500 -

RCK.84-87 1988

SYD

VflST

TREF

MELL

NORD

Fjärde fondstyrelsen som varit verksam sedan år 1974, redovisade för år 1988 ett överskott på 5 475 milj kr. Det sammanlagda överskottet sedan fonden inledde sin verksamhet uppgår till 12414 milj kr. Fondens reala resultat för år 1988 och sammanlagt redovisas i diagram 4.

Diagram 4: Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondernas reala resultat år 1988 samt det sammanlagda reala värdet åren 19841987

15000

MKR.

10000

5000

RCK. 84-87 1988

224

LoN.FONDER

4 E RP-FONDEN

5.5 Fondförmögenhet

Avsnittet i sammanfattning:

Vid utgången av år 1988 utgjorde Fjärde fondstyrelsens och

löntagarfondernas sammanlagda fondförmögenhet 34326 milj

kr.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

5.5.1   Inledning

Fondförmögenheten visar hur mycket medel som fonderna totalt dispone­rar. Förmögenheten kan delas upp i uppindexerat gmndkapital och i ackumulerat överskott.

5.5.2   Löntagarfonderna

Löntagarfondernas totala fondförmögenhet uppgick vid årsskiftet 1988/89 till 17 004 milj kr. Diagram 5 visar realt fondöverskott uppdelat per fond.

Diagram 5: Realt fondkapital och överskott per löntagarfond år 1988

4000"''-

30001-

oVERSKOT"! FONDKRF

SYD

VrST

TREF

MELL

NORD

Av diagrammet framgår att Fond Väst har den största förmögenheten, 3 800 milj kr. Av förmögenheten utgör 1230 milj kr ackumulerade vinst­medel. Eftersom Mellansvenska löntagarfonden endast rekvirerat en del av det tillgängliga kapitalet blir bilden ej rättvisande. Vid årsskiftet hade Mellansvenska löntagarfonden rekvirerat 1 400 milj kr medan övriga fon­der hade rekvirerat 2 300 milj kr.

Diagram 6 visar fondförmögenheten när samtliga fonder har rekvirerat 2 300 milj kr.

225

15   Riksdagen 1988/89. 1 saml. Nr 144

Diagram 6: Löntagarfondernas fondkapital 1988-12-31 om samtliga medel rekvire-     Prop. 1988/89: 144

råts. Mellansvenska löntagarfondens fondkapital är delvis fiktivt.

Bilada 9

4000

MKR.

3000

2000 -

1000 -

EJ  REKV FONDKflP

SYD

VfiST

TREF

MELL

NORD

Av diagrammet framgår att Fond Väst och Mellansvenska löntagarfon­den har den största fondförmögenheten. Därefter kommer Nordfonden, Trefond Invest och Sydfonden.

5.5.3 Fjärde fondstyrelsen

Fjärde fondstyrelsen hade vid årsskiftet en förmögenhet på 17 320 milj kr. Av detta belopp utgjorde ackumulerat överskott 12 457 milj kr. Totalt har fonden tillförts 2 350 milj kr i kapital. Uppindexerat uppgår beloppet till 4862 milj kr.

Diagram 7 visar fondförmögenheten och rekvirerat kapital för Fjärde fondstyrelsen och sammantaget för de fem löntagarfonderna.

Diagram 7: Realt fondkapital och överskott för löntagarfonderna sammanlagt och Fjärde fondstyrelsen

15000 "''

10000 -

5000

Ö

VERSKOTT FONDKRP

226

L

Ö

N.FONDER

4 E flP-FONDEN

Varken Mellansvenska löntagarfonden eller Fjärde fondstyrelsen har

rekvirerat samtliga medel som fanns tillgängliga för år 1988. För Mellan­

svenska löntagarfonden uppgår beloppet till 900 milj kr och för Fjärde

fondstyrelsen till 687 milj kr. Dessa medel har under året disponerats av

13 AP-fonderna och förräntats med i genomsnitt 14 %, vilket innebär 174

milj kr. Om Mellansvenska löntagarfonden hade investerat dessa medel på

börsen i början av året och Fjärde fondstyrelsen i början av juli (då medlen

var tillgängliga för lyftning) och medlen utvecklats i enlighet med börsin­

dex hade avkastningen på medlen uppgått till 607 milj kr eller ca 50 % av

investerat kapital. Allmänna pensionssystemets "uteblivna avkastning"

uppgår således till 433 milj kr (607 174). Men om börsutvecklingen under

år 1988 i stället varit negativ torde det allmänna pensionssystemet ha

"tjänat på" att Mellansvenska löntagarfonden och Fjärde fondstyrelsen

inte rekvirerat fullt ut.

...

Diagram 8: Fiktiv fondförmögenhet vid totalt utnyttjande av medelsramen.

20000 ''

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

15000

10000 -

5000

FIK RVKRST EJ REKV FONDKRP

L

Ö

N.FONDER

4:E HP-FONDEN

5.5.4 Jämförelse med Veckans Afiarers totalindex

Avsnittet i sammanfattning:

 I jämförelse med VAs totalindex har för år 1988 Fond Väst och Mellansvenska löntagarfonden utvecklats bättre än index. Tre­fond Invests, Nordfondens och Fjärde fondstyrelsens förmögen­heter har i stort sett följt index, medan Syd-fonden har haft en sämre utveckling än index.

RRV har i jämförelsen nedan antagit att resp löntagarfond har placerat totalt rekvirerat kapital i aktier som följt börsens genomsnittliga utveck­ling. Därefter har resultatet relaterats till det reala fondkapital som fonden redovisar per 1988-12-31. Därvid erhålls ett teoretiskt mått på hur fonder-

227

na har "lyckats" i förhållande till indexportföljen. Som framgår i avsnitt 5.5.5 nedan anser RRV att det inte går att kräva att en fond med låg genomsnittlig riskexponering under en period av kursuppgångar skall "lyc­kas" lika väl som index.

RRVs beräkningar har gjorts på följande sätt. Av fonderna rekvirerade medel, avseende hela verksamhetsperioden (19841988), har räknats upp med VAs totalindex fr.o.m. den dag medlen lyfts t.o.m. 1988-12-31. Summan av de indexerade posterna, dvs. resultatet av en tänkt indexport­följ, har därefter jämförts med resp fonds reala fondkapital per 1988-12-31 inkl de medel som har inlevererats till 1 3 AP-fonderna. Det bör observe­ras att beräkningsmetoden inte tar hänsyn till att fonderna gör andra placeringar än börsaktier, som exempelvis i onoterade aktier. Hänsyn tas inte heller till att fonderna har likvida medel samt att resultaten i någon mån är beroende av att fonderna påbörjat verksamheten vid något olika tidpunkter.

Av tablå 5 (i bilaga 4) och diagram 9 framgår fondernas utveckling under perioden 19841988 jämfört med den tänkta indexportföljen. Om VAs index hade justerats för aktieutdelningarna skulle indexportföljen gå något bättre per år. Å andra sidan tas heller inte hänsyn till att fondernas resultat belastas av omkostnader och administrationskostnader. Det kan diskute­ras i vilken grad hänsyn bör tas till dessa kostnader vid en jämförelse med indexportföljen.

Diagram 9: Jämförelse mellan VAs totalindex, portfölj och resp fonds reala fondkapi­tal, per 1988-12-31

Prop. 1988/89:144 

Bilaga 9

15 10

5

O

-5

-10

Avvikelse indexportf

ö

lj, procent

11.3

6.3

0.7

0.84

KXXX>0

-1.4

:    -10.2

-15

Sydfonden            Trefond            Nordfonden

Fond V

ä

st         Mellanfonden          Sa LTF

Fond

Diagram 9 visar att Fond Väst och Mellansvenska löntagarfonden ut­vecklats bättre än index. Trefond Invest och Nordfonden har i stort sett följt index, medan Sydfonden haft en sämre utveckling än index. Lönta­garfonderna har sammantaget utvecklats ungefär som index (-1-123 milj kr eller 0,7 % över index). VAs totalindex uppvisar för perioden juli 1984 t. o. m. år 1988 en uppgång om knappt 130 %.

I Fjärde fondstyrelsens årsredovisning för år 1985 framgår det att fon-

228

den "gått bättre" jämfört med VAs totalindex varje år under perioden    Prop. 1988/89:144 19781985 med undantag för år 1981. Med beaktande av den marknad som    Bilaga 9 är tillgänglig för fonden har portföljen i stort sett följt indexutveckling under åren 1986, 1987 och 1988.

5.5.5 Riskanalys av löntagarfondernas portföljer för perioden 19851988

Avsnittet i sammanfattning:

Ingen av löntagarfonderna kan klassificeras som högriskfond.

De flesta torde vara överens om att olika investeringar innebär olika risk. En rationell placerare som väljer mellan två placeringsalternativ med samma förväntade avkastning väljer, fömtsätt att det primära målet är god avkastning, det altemativ med lägst risk. Likaså förväntas en högre avkast­ning på en investering med hög risk än en med låg risk.

En riskbedömning för en aktieplacering kan antingen vara en subjektiv analys av ett företags möjligheter och hot eller en statistisk bedömning, där en akties historiska svängningar antas återspegla företagets risksituation.

Få portfölj förvaltare använder den senare metoden som underlag för investeringsbeslut. Det beror troligen på att det anses mycket osäkert huruvida framtida egenskaper hos företag kan utläsas ur historiska data om kurssvängningar. Det bör enligt RRVs mening dock vara möjligt att med denna metod utvärera portföljers avkastning och risk ex post. RRV lägger därmed inga synpunkter på hur fondema ex ante bör ta ställning till risken i portföljen. RRV anser att den gjorda analysen är ett intressant komplement till den rena avkastningsjämförelsen i avsnitt 5.5.4.

RRV har för att belysa "risken" valt att statistiskt skatta fondemas riskexponering under åren 19851988 med regressionsanalys. Därigenom erhålls fondemas genomsnittliga B-värden (b) för perioden. Värdena är ett mått på marknadsrisken i placeringama. Metoden och skälen till att den används redovisas i bilaga 3.

Resultat

I tabell 9 nedan presenteras resultatet av körningama för de fem löntagar­fonderna. För Fjärde fondstyrelsen gäller något avvikande placeringsregler och fondens redovisning sker per kvartal. Fjärde fondstyrelsen ingår där­för ej i analysen.

Tabell 9: Riskutvärdering av löntagarfonderna, tertialvisa data för tidsperioden 1985 1988 enligt: (Rp-Rf) = a -I- p (R-R,)

Beta

Alfa

t(a)

r(%)

n

Sydfonden Fond Väst Trefond Invest Mellanfonden Nordfonden

Genomsnitt

0,839 0,989 0,892 0,852 0,812

0,877

(-0,36) (2,07) (0,64) 2,79 (2,04)

(1,44)

-0,25 1,85 0,41 2,00 0,73

88,1 94,5 87,7 89,1 65,0

84,9

12 12 12 12 12

229

Ur tabellen kan utläsas att ingen av fonderna kan klassificeras som en högriskfond (P > I). Detta är naturligt då alla fonder har en viss del likvida medel vilket jämnar ut svängningarna i förhållande till marknadsport­följen. Fond Väst har det klart högsta betavärdet av fonderna (P = 0,99), medan Nordfonden har det lägsta (p = 0,8l). Det högre värdet för Fond Väst torde till en del orsakas av portföljens sammansättning under börsk­raschen år 1987. Betavärdet indikerar att för den studerade perioden bör det kunna ställas ett högre avkastningskrav på Fond Väst än på Nordfon­den. Med tanke på att Fond Väst i genomsnitt haft en större andel likvida medel än Nordfonden (se bilaga 1 s 9 tabell 1) är det något förvånande. Resultaten bör tolkas försiktigt, främst med tanke på det begränsade antalet observationer. Det har inom denna utvärderings ram inte funnits resurser att närmare granska orsaker till skillnader mellan fondernas B-skattningar. Skillnader kan t. ex. tänkas bero på fördelningen mellan aktier och likvida medel eller på branschsammansättningen.

Vidare visar tabell 9 att fonderna i genomsnitt har legat på en lägre risknivå (P = 0,877) än aktiemarknaden (p= 1). Det är därför enligt RRVs mening inte rimligt, om hänsyn skall tas till risk, att kräva att fondernas avkastning skall uppnå avkastningen på en indexportfölj under börsupp­gången 1985-1988 (jfr diagram 9).

Fondernas Alfa-värden uttrycker den avvikelseavkastning man uppnått i förhållande till marknaden och med hänsyn till risken i placeringarna. Tabell 9 ger vid handen att Mellanfonden i genomsnitt genererat en över­avkastning på 2,79 % per tertial. För övriga fonder kan inte skattningen av a statistiskt säkerställas på grund av för låga t-värden' och därför är det vanskligt att uttala sig om dem.

Korrelationskoefflcienten i kvadrat (r i tabellen) är ett mått på hur väl modellen förklarar förändringama i portföljavkastningarna. För alla fon­der utom Nordfonden (r- = 65 %) förklaras ca 90 % av avkastningens varia­tion av förändringar i index.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

5.5.6 Utveckling av löntagarfondernas fondförmögenhet jämfört med om placering gjorts i räntebärande papper inom 13 AP-fonderna

Löntagarfondernas samlade förmögenhet hade fram t.o. m. år 1988 utvecklats 25 % bättre än om medlen hade placerats i räntebärande papper med samma förräntning som inom 1 3 AP-fonderna.

1 avsnitt 5.5.4 har fondernas resultat jämförts med utvecklingen av en tänkt indexportfölj. Ett annat sätt att utvärdera löntagarfondernas medels­förvaltning är att jämföra hur fondförmögenheten utvecklats jämfört med

' t-värdet definieras som det skattade värdet genom dess standardavvikelse ((a-O/ Sa). Detta är en indikation på hur säker en skattning är. Man brukar använda t>2 som indikation på att skattningen är statistiskt säkerställd på 95 %nivån (skilt från 0).

230

om rekvirerade medel i stället placerats i räntebärande värdepapper med samma förräntning som inom 1 3 AP-fonderna.

RRVs beräkningar baseras på följande antaganden. Till lönagarfonder-nas fondförmögenhet, beräknad till marknadsvärde per balansdagen år 1988, har gjorts tillägg med de inleveranser som i enlighet med APR gjorts till 1 3 AP-fonderna. Summan av detta har sedan satts i relation till det resultat som skulle ha uppnåtts om medlen i stället hade placerats inom 1 3 AP-fonderna. Resultatet av en sådan placering har beräknats med utgångspunkt i den av 1 3 AP-fonderna redovisade genomsnittliga av­kastningen för resp år 1984-1988.' Hänsyn har tagits till att löntagarfon­derna rekvirerat medel successivt, dock har RRV räknat på hela månader vilket i jämförelsen verkat till fördel för löntagarfonderna.

1 sammanhanget är det väsentligt att framhålla att löntagarfondema verkat under en relativt kort period och att verksamheten bör ses i ett längre perspektiv. Det bör även noteras att fonderna vid varje tillfälle inte kan välja det mest lönsamma alternativet på grund av begränsningar i regelsystemet. Å andra sidan fmns begränsningar även för 13 AP-fon­derna. Vidare har löntagarfonderna att tillgodose andra mål än avkast­ningsmålet.

Resultatet av den beskrivna jämförelsen framgår av nedanstående diag­ram.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Diagram 10: Jämförelse mellan resp fonds fondförmögenhet och en placering i ränte­bärande papper inom 13 AP-fonderna

Fondf

ö

rm

ö

genhetens avvikelse

fr

å

n 1-3 RR, procent

( oVERRVKRST

Syd fonden  T re fond Invest Nord fonden

Fond V

ä

st  Mellanfonden   Sa LTF

Fond

Diagram 10 visar att löntagarfondernas samlade fondförmögenhet efter 4,5 år utvecklats klart bättre än om rekvirerade medel placerats i räntebä­rande papper inom 1 3 AP-fonderna. Totalt har löntagarfonderna ut­vecklats knappt 25 % bättre. Annorlunda uttryck har fonderna avkastat 3,5 miljarder kronor mer än medlen skulle ha gjort om de hade placerats i räntebärande papper (se bilaga 4 tablå 6). Mellansvenska löntagarfonden

1984 - 9,5 %, 1985 - 9,7 %, 1986 - 16,1

1987 - 12,6% och 1988 - 14,2'

231

har haft närmare 50 % högre avkastning på förvaltade medel än fonden skulle haft om den alternativa placeringen gjorts. Sydfondens "överavkast­ning" utgör ca 11 %.

Det är vid jämförelsen viktigt att komma ihåg att marknaden snabbt kan förändras och att valet av "mättillfälle" därför kan spela en stor roll för resultatet. Vid ingången av år 1988 hade löntagarfondernas samlade fond­förmögenhet utvecklats i stort sett som om placeringarna gjorts i räntebä­rande papper inom 1 3 AP-fonderna.

1 sammanhanget kan nämnas att Fjärde fondstyrelsens förmögenhet på balansdagen år 1988 uppgick till knappt 17,3 miljarder kronor. Enligt årsredovisningen för 1988 (VD-översikt) hade förmögenheten vid 1988 års utgång uppgått till 5,5 miljarder kronor om medlen sedan fondens start år 1974 i stället hade placerats i statsobligationer. Motsvarande procentuella "överavkastning" (jfr diagram 10) skulle för Fjärde fondstyrelsen uppgå till 215%.'

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

BILAGOR

Policy för aktie- och medelsförvaltning 1 Inledning

Bilaga 1

Avsnittet i sammanfattning:

Syftet med kapitlet är att hieskriva och analysera policyn för placeringar i noterade och onoterade företag samt likvida medel.

Dokumentation av aktuell placeringspolicy är bristfällig vid fler­talet fonder.

RRV anser att en aktuell dokumentation bidrar till att hålla policydiskussionen levande. Därigenom kan den möjliggöra för styrelsen att bättre styra och följa upp verksamheten.

Fonderna har i varierande utsträckning utvecklat mål med an­knytning till APR.

Syftet med detta kapitel är att beskriva och analysera fondernas place­ringspolicy för riskkapital och likvida medel. Detta sker bl.a. när så har varit möjligt genom att jämföra piolicyn med det faktiska handlandet. Policyn för likvida medel samt för placeringen i noterade resp onoterade företag redovisas i följande separata avsnitt.

I nedanstående figur redovisas uriderlag som fömtom placeringspolicyn kan påverka beslut om placeringar.

Med policy avses enligt Ord för Ord Svenska synonymer och uttryck, 1987: "(företags) sätt att uppträda utåt, riktlinje(r), ledande tanke, gmnd­tanke, principer, taktik, 'politik', långsiktig planering, 1. beräkning, 1. inriktning, 1. syftning". Policy kan således få beteckna något olika företeel­ser, vilket även är fallet i fondernas dokumentation. Ibland används ter-

' I beräkningen har inte tillägg till fondförmögenheten gjorts för inleveranser till 13 AP-fonderna.

232

Figur 1: Placeringspolicyns roll vid beslut om placering av medel.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Omv

ä

rldsbild/ Uppfattning om verkligheten, t ex aktie­marknaden

M

ä

l f

ö

r fondema enligt AFR m m

Placerings­policy) (vid fondema uppr

ä

ttade riktlinjer)

Strategi

i

Beslut om rekvirering av medel

i

Placering av medel 4      

men av fonderna närmast synonymt med strategi. I figur 1 betecknar emellertid strategi i enlighet med gmndbetydelsen det planmässiga tillvä­gagångssätt på vilket de uppställda målen i stort skall förverkligas. Strate­gin innebär således val av alternativ för att uppnå fastställt mål/policy.

Den något varierande användningen av policy vid fondema leder i figur 1 till att pilar är dragna både till strategi och till placering av medel. I vissa fall omfattar policyn frågor av gmndläggande betydelse för strategin, t. ex. hur fonden avser tillämpa lagen med reglemente för allmänna pensions­fonden (APR). I andra fall är policyn mer att uppfatta som en restriktion eller instruktion för den konkreta placerings verksamheten. Policyn kan t. ex. gälla olika restriktioner i placeringarna, beslutade av styrelsen som ett led i styrningen av kansliets verksamhet. För styrelsen kan policyn bl. a. vara ett sätt att minska risken vid placeringar.

Placeringspolicyn omfattar noterade och onoterade aktier samt likvida medel. Placeringspolicyn för de senare är underordnad placeringspolicyn för noterade och onoterade företag, dvs. policyn avser i första hand att skapa handlingsfrihet föratt agera på riskkapitalmarknaden. I andra hand kan policyn avse att skapa riktlinjer vid förvaltandet av de medel som krävs för att upprätthålla handlingsfriheten.

1)

Placeringspolicy

Noter aktier

Onoterade aktier

Likvida medel

233

I detta inledande avsnitt behandlas dokumentationen av placeringspoli-    Prop. 1988/89:144 cyn. Vidare redovisas de av statsmaktema fastställda målen för placering-    Bilaga 9 arna.

1.1   Dokumentation

Dokumentation av under år 1988 tillämpad placeringspolicy föreligger för samtliga fonder med undantag av Sydfonden, som saknar dokumenterad policy för noterade aktier. Den vid Sydfonden under år 1985 beslutade placeringspolicyn har reviderats. Precisering och dokumentation av ett principbeslut år 1987 uppsköts emellertid sedan byte på VD-posten aktua­liserats. Den utsedda nye VDn har fått i uppdrag att tillsammans med fondens arbetsutskott överarbeta och fullfölja tidigare principbeslut. Detta skall föreläggas styrelsen för beslut snarast möjligt. Vissa brister i doku­mentationen förekommer även vid de övriga löntagarfondema genom att dessa inte till fullo har uppdaterat rådande placeringspolicy.

Placeringspolicyn är vid bl. a. Mellansvenska löntagarfonden redovisad i ett flertal olika dokument: särskilda placeringspolicydokument samt i vari­erande omfattning i årsredovisningar. Genom att placeringspolicyn i sin helhet inte presenteras i samlad form försämras möjligheten att bilda sig en uppfattning om vilken placeringspolicy som skall tillämpas och att bedöma hur den följs.

Riksrevisionsverket (RRV) har tidigare bl.a. i 1985 års utlåtande fram­hållit att det är väsentligt att det finns en dokumenterad placeringspolicy som uttrycker den enskilda fondens viljeinriktning med anknytning till APR och intentionema bakom APR. Genom dokumentationen tvingas fondstyrelsen att tänka igenom hur fondens tillgångar skall placeras. En kontinuerlig översyn av placeringsdokumentet kan enligt RRVs mening bidra till att hålla placeringsdiskussionen levande i styrelsen. En dokumen­tation möjliggör för styrelsen att bättre styra och följa upp verksamheten.

1.2   APR med förarbeten

I APR anges följande beträffande placeringarna:

"Fondstyrdsema skall inom ramen för vad som gagnar försäkringen för tilläggspension och är förenligt med den allmänna ekonomiska politiken samt med beaktande av kreditmarknadens funktionssätt förvalta anför­trodda medel genom placeringar på riskkapitalmarknaden. Placeringarna skall syfta till att förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Fondmedlen skall placeras så att god av­kastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses." (SFS 1983:1092 § 4)

Kravet på avkastning har preciserats till 3 % real avkastning på de medel som fonderna rekvirerat (gmndkapitalet) sett över en längre period. Övri­ga "placeringskrav" långsiktighet och riskspridning har icke närmare specificerats.

I förarbetet till APR, prop 1983/84:50, presenteras även andra mål för i

synnerhet löntagarfondstyrelsernas placering av medel. Löntagarfondema

234

har i varierande utsträckning i sina placeringsdokument knutit an till    Prop. 1988/89:144 förarbetena. Den mest utvecklade anknytningen har Fond Väst. Fonden    Bilaga 9 redovisar i "Styrelsens direktiv och anvisningar" sitt beslut att särskilt försöka tillgodose följande "mål":

" öka tillgången på riskkapital på aktiemarknaden

gynna produktiva investeringar

ge löntagarna ett direkt inflytande över riskkapitalets användning

ge löntagarna ett ökat inflytande."

1 APR eller dess förarbeten anges ej konkret hur fondema skall uppträda på riskkapitalmarknaden. Det framgår t. ex. inte i vilken omfattning som placeringar bör ske i onoterade företag. Det föreligger inte heller några bindande beslut av statsmakterna om hur hög likviditeten får vara. 1 förarbetena framhålls mera allmänt att de likvida medlen inte bör "vara större än vad som motiveras av behovet i den ordinarie verksamheten med riskkapitalplaceringar" (prop 1983/84:50 s 80). Beslut i dessa avseenden får således fattas av resp fondstyrelse.

2 Likvida medel

Avsnittet i sammanfattning:

Flertalet löntagarfonder torde få en radikalt förändrad likvidi­tetssituation efter år 1990, då inga nya medel kan rekvireras.

RRV anser att löntagarfondema bör utveckla en likviditetspolicy för att säkra handlingsfriheten efter år 1990.

Mellansvenska löntagarfonden anger som ett skäl till att fonden ej rekvirerat samtliga medel behovet av att bibehålla nettoinves­teringskapaciteten efter år 1990. Övriga löntagarfonder har inlett diskussioner om hur de avser att lösa det kommande likviditets­behovet.

Fonderna har i flertalet fall inte utvecklat en policy som innebär ett fastställande av likviditetsnivån.

Löntagarfondema har i begränsad utsträckning utnyttjat de nya möjligheterna till placeringar på penningmarknaden. Det har därför ännu ej ansetts nödvändigt att utveckla en policy för förvaltningen.

I inledningsavsnittet nämndes två skäl till beslut om placeringspolicy avseende likvida medel:

1

Att skapa handlingsfrihet för att kunna agera på riskkapitalmarkna­den.

2

Att få till stånd riktlinjer för förvaltningen av de medel som krävs för att upprätthålla handlingsfriheten.

235

2.1  Handlingsfriheten

Prop. 1988/89:144

Bilaga 9 Löntagarfondema tillförs medel t.o.m. år 1990. Såvida samtliga medel har rekvirerats vid den enskilda fonden vid detta tillfälle, måste köp av nya aktier finansieras genom försäljning av existerande innehav eller ge­nom minskning av existerande likviditet. Situationen för fondema blir annorlunda i förhållande till hur det hittills har varit, då nytt kapital har kunnat tillföras för att bygga upp den önskvärda portföljen.

Mellansvenska löntagarfonden anger i sin förvaltningsberättelse för år 1988 som ett skäl till att samtliga medel inte har rekvirerats, att fonden är angelägen om att "bibehålla en nettoinvesteringskapacitet även efter 1990". Övriga löntagarfonder har i varierande utsträckning börjat diskute­ra hur man skall anpassa sig till den nya situationen. Hittills har emellertid diskussionema inte lett till några konkreta beslut.

Från Sydfonden har påpekats att utrymmet för nyplaceringar även efter år 1990 torde kunna bli godtagbart genom tillgången på utdelningar, räntor och realisationsvinster vid en börsutveckling jämförlig med 1980-talet.

Företrädare för Nordfonden och Fond Väst har framhållit att "likvidi­tetsproblemet" skulle kunna lösas genom en mllande planering av vilka aktier som kan säljas. En sådan "likviditetsplanering" fömtsätter enligt RRVs mening att aktierna är möjliga att sälja, och att inga restriktioner finns för försäljning i form av "samhällsansvar" m m. När marknaden är starkt vikande kan det senare försvåras och/eller endast ske till stora kostnader.

Fjärde fondstyrelsen räknar med att inom den fömtsebara framtiden som till nu kunna tillgodose likviditetsbehov genom rekvirering av medel.

För att klara sitt likviditetsbehov kan fonderna tillfälligtvis ta upp kredit (15 § APR). Likviditetsbehovet måste således i huvudsak tillfredsställas på annat sätt. Flertalet löntagarfondstyrelser har fattat beslut om kreditgrän­ser. Mellansvenska löntagarfondens styrelse har t. ex. givit kansliet möjlig­het att kortsiktigt låna upp till 250 milj kr, medan Nordfondens styrelse har beslutat om en gräns vid 50 rnilj kr. Inom Sydfonden har frågan om tillfällig upplåning diskuterats principiellt, men hittiUs inte ansetts föranle­da beslut. Fjärde fondstyrelsen har hittills varken fattat beslut om någon likviditetsgräns eller utnyttjat kreditmöjligheten.

Behovet av att säkerställa likviditeten har generellt inte medfört att en policy för likviditetsnivån har utvecklats vid fondema.

Av löntagarfonderna har Trefond Invest i sitt policydokument fastställt att som "riktmärke för den genomsnittliga likviditeten skall gälla 10 % av det under året lyftbara kapitalet". Övriga löntagarfonder saknar fastställda likviditetsgränser. Vid Mellansvenska löntagarfonden framhålls, som vid de andra löntagarfondema, att likviditeten måste vara så stor att det finns handlingsberedskap för placeringar. Vid flera av fondema har framförts ståndpunkten att likviditeten tillflilligtvis bör kunna uppgå till 25 % och att den generellt bör ligga på en genomsnittligt högre nivå än vad som hittills har varit fallet.

För att säkerställa likviditeten har Fjärde fondstyrelsen utformat en

236

policy. Ett moment i denna utgör fondstyrelsens beslut under år 1988 om    Prop. 1988/89:144

att likviditeten kan få variera upp till 25 % av fondkapitalet.

Bilaga 9

Av tabellen nedan framgår den hittills praktiserade genomsnittliga likvi­diteten.'

Tabell 1: Den genomsnittliga likviditeten uttryckt i procent mellan åren 1985 och 1988.

Fond

År

1985

1986

1987

1988

Sydfonden

19,0

13,0

9,3

9,4

Fond Väst

29,5

11,5

4,9

11,2

Trefond Invest

16,7

8,8

6,1

0,4

Mellansvenska löntagarfonden'

20,9

12,9

10,2

Nordfonden

8,0

12,0

4,8

3,6

Fjärde fondstyrelsen

11,3

7,8

9,1

10,5

' Mellansvenska löntagarfonden inkluderar som nämnts även ej rekvirerade medel i sin likviditetsreserv.

Tabellen visar att det finns vissa skillnader mellan fondema. Nordfon­den och Trefond Invest har genomsnittligt lägre likviditet än övriga fonder under de senaste två åren.

För att säkra handlingsfriheten vid placeringar i riskkapital och förvalt­ningen av betydande likvida medel, bör samtliga löntagarfonder enligt RRVs mening utveckla en likviditetspolicy. Behovet av likviditetspolicy blir viktigare efter år 1990 när möjligheten att rekvirera nya medel försvin­ner för flertalet löntagarfonder.

2.2 Förvaltningen

Det andra motivet till placeringspolicy att skapa riktlinjer för förvaltan­det av de likvida medlen - kan sägas ha accentuerats av att fondstyrelser­na under år 1988 har givits ökade möjligheter till placeringar. Utöver vad som tidigare gällde (39 § APR) får fondema placera sina likvida medel i andra värdepapper med hög likviditet avsedda för den allmänna markna­den. Emellertid har ingen av löntagarfonderna hittills ansett att det behövs en policy för detta syfte. Flera av fonderna har ännu inte handlat på penningmarknaden i någon större omfattning. Sydfonden har t. ex. hittills ansett sig få en tillfredsställande förräntning genom specialinlåning i bank med förmånliga uppsägningsvillkor och har därför avstått från att placera i bankcertifikat m.fl.penninginstrument under år 1988. Ett framtida mer aktivt agerande på penningmarknaden har emellertid inte uteslutits av andra löntagarfonder.

Fjärde fondstyrelsen har under år 1989 fattat beslut om Instruktion för placering av likvida medel. Instruktionen reglerar med utgångspunkt i 39 § APR kansliets handläggning av likvida medel.

' Likviditeten är beräknad som relationen mellan likvida medel, kortfristiga place­

ringar, placeringar på penningmarknaden o.d. samt totala fondkapitalet med värde­

pappersportföljen upptagen till marknadsvärdet. Det genomsnittliga värdet är med­

elvärdet för årets tertialer resp kvartal (Fjärde fondstyrelsen).

237

3 Noterade företag

Avsnittet i sammanfattning:

Fonderna måste ta ställning till hur kraven på långsiktighet och riskspridning skall avvägas i förhållande till det av statsmakterna beslutade 3-procentiga reala avkastningskravet.

Fyra av fonderna anser atl inrättandet av en basportfölj är ett lämpligt sätt för resp styrelse att ta ställning till långsiktigheten och riskspridningen.

Ett viktigt styrelsebeslut gäller valet av strategi för att tillgodose avkastningskravet. Operativt har detta vanligen brutits ned till att den egna portföljen skall utvecklas bättre än börsen genom­snittligt.

Prop. 1988/89:144 

Bilaga 9

Fondmedlen skall enligt APR som nämnts placeras så att god avkast­ning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses. Genom att avkastnings­kravet är preciserat (3 % real avkastning) utgör fondernas viktigaste poli-cybeslut en närmare bestämning av risk och långsiktighet. RRV behandlar risk i ett särskilt avsnitt i rapportdelen (5.5.5), medan i viss omfattning här granskas långsiktigheten i fondernas placeringar.

3.1  Basportfölj

Av den redovisade dokumentationen framgåratt tre av fonderna - Fjärde fondstyrelsen. Fond Väst och Trefond Invest - under år 1988 har beslutat om någon form av "basportfölj". 1 Sydfondens policybeslut från åren 1985 och 1987 ingår inrättande av basportfölj. Fondens pågående omläggning av policyn innebär att aktieportföljen indelas i en basportfölj, en rörlig portfölj och en småföretagsportfölj.

På aktier ingående i basportföljen ställs större krav på långsiktighet i placeringen. Styrelsens roll vid placeringen är också mer markerad genom att styrelsen fattar beslut om eller godkänner förändringar i innehavet. Genom policybesluten avser styrelsen bl. a. att minska risken.

Vid Fond Väst och Trefond Invest har styrelsen inte på förhand reglerat basportföljens andel av de totala |)laceringarna. Basportföljens storiek blir således ett resultat av successiva beslut. Vid Fond Väst fattar t.ex. styrel­sen åriigen beslut om vilka aktier och antalet av dessa aktier som skall ingå i basportföljen. Under år 1988 utgjorde basportföljen ca en tredjedel av den totala portföljens marknadsvärde. Enligt förarbetena till APR skall fondernas placeringar gynna produktion och sysselsättning. Av denna anledning ingår inte bank- och försäkringsaktier i fondens basportfölj. Vid Trefond Invest avgör VD vilka företag som skall ingå i den basportfölj om 20 25 företag som styrelsen beslutat.

Fjärde fondstyrelsen har genom att tillsätta styrelserepresentanter i någ­ra av företagen i basportföljen markerat för företagen sitt långsiktiga ägarintresse. Vid en av löntagaifonderna förs en diskussion om att i

238

framtiden dela in förtagen i bundna och obundna engagemang för att på så    Prop. 1988/89: 144

sätt ange långsiktigheten.

Bilaga 9

De för RRV redovisade argumenten mot policybeslut i form av t.ex. basportfölj är att de senare förhindrar möjligheten till goda och av besluts­skäl snabba affärer. Styrelsens engagemang skulle försvåra en rationell placeringsverksamhet. Relevansen i dessa argument har å andra sidan bestridits av andra intervjuade. Basportföljen omfattar viktiga aktieinne­hav som oavsett benämning knappast kan avyttras utan styrelsens höran­de. Vidare är inte tidskraven mer pressande än att styrelsen eller ett av den tillsatt arbetsutskott hinner höras innan åtgärder måste vidtas.

Behovet hos styrelsen av att kunna styra och kontrollera risk och långsik­tighet i placeringarna har fonderna även försökt lösa på annat sätt än genom policybeslut.

Vid Sydfonden fattas placeringsbesluten sedan år 1987 i en arbetsgrupp (ordföranden, tre andra styrelsemedlemmar, VD och VDs ställföreträda­re). Arbetsgruppen har inte någon fastställd instruktion. Den arbetar/har arbetat med stöd av särskilda bemyndiganden av styrelsen.

Även vid Nordfonden och Fjärde fondstyrelsen finns arbetsgmpper. Dessa har dock en mer rådgivande roll i förhållande till verkställande direktören.

3.2 Andra policybeslut

För Trefond Invest är målet för en del av placeringarna i portföljen att var och en av dessa skall uppgå till maximala 6 % av röstvärdet, dvs. upp till den gräns som en löntagarfond har möjlighet att förvärva aktier i ett börsnoterat aktiebolag.

Även andra mål än långsiktighet och riskspridning kan prioriteras av fonden. Fond Väst har t.ex. valt att i några fall prioritera målet "gynna produktiva investeringar" framför att tillgodose avkastningskravet. Kon­kret har det inneburit att fonden medvetet avstått från en god affär genom att inte avyttra sitt aktieinnehav. De aktuella köparna har bedömts vara mer intresserade av företagens orealiserade värden än av att utveckla och driva företagen vidare på ett företags- och samhällsekonomiskt riktigt sätt.

I fondernas dokumentation blir som nämnts ibland gränsen flytande mellan policy och strategi. Exempelvis innehåller "Placeringsstrategi för Nordfonden" i huvudsak mål och riktlinjer, dvs. policy, för Nordfondens verksamhet. Dokumentet rekapitulerar delar av APR.

Via val av "strategi" tar den enskilda fonden vid olika beslutstillfallen

ställning till hur portföljen bör disponeras för att målen skall uppnås. För

fonden innebär valet av strategi i huvudsak ett ofta samtidigt ställningsta­

gande till fondernas branschinnehav och till vilka placeringar som bör

göras i vilka företag. Det gäller att välja de branscher och de aktier som kan

förväntas vara undervärderade och/eller som kan antas ge högst avkast­

ning. Avkastningsmålet har av samtliga fonder bmtits ned till ett operativt

mål: att den egna portföljen skall utvecklas bättre än börsen genomsnitt­

ligt. Strategin för att uppnå målet, att överträffa börsindex, är att välja en i

239

förhållande till börsen avvikande branschfördelning och att göra ett fram­gångsrikt selektivt urval inom en bransch.

Vid sammanträdena tar styrelserna efter VDs regelmässiga genomgång av utvecklingen i aktieportföljen ställning till om den gällande placerings­strategin ligger fast. Rapporteringen till styrelsen tar i huvudsak formen av en avvikelserapportering. Termen strategi används vid fonder inte alltid i dessa sammanhang för att beteckna ett övergripande sätt att nå målet. Om placeringsstrategin ofta ändras vid sammanträdena kan denna enligt RRVs uppfattning mer ses som ett sätt att efter hand försöka minska risken och öka den förväntade avkastningen, ett "taktiskt beslut".

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

4 Onoterade företag

Fondernas policy för placeringar i onoterade företag varierar i betydligt större utsträckning än vad gäller policyn för noterade företag. Det har därför funnits anledning för RRV att på ett mer omfattande sätt beskriva och analysera verksamheten.

Avsnittet i sammanfattning:

Fondemas policy för placeringar i onoterade företag varierar liksom i vilken utsträckning de placerat i onoterade företag.

Vid fyra av fondema kommer placeringama i framtiden företrä­desvis att inriktas mot mognare företag och företag av en viss storlek.

4.1 Placeringar

Av löntagarfonderna har Trefond Invest sedan år 1985 som mål att köpen primärt skall "inriktas mot företag där rörelsen nått en viss mognadsgrad och storlek". En sådan målsättning är f. n. under beredning vid Fjärde fondstyrelsen. Mellansvenska löntagarfonden och Fond Väst. Nordfonden har endast handlat med onoterade aktier i begränsad omfattning, och erfarenheterna föranleder ingen inriktning av placeringama mot en viss storlek eller typ av företag. Vid Sydfonden kan enligt den nyligen antagna policyn (Årsredovisning 1988) placeringar även i fortsättningen ske i mindre företag, exempelvis s. k. avknoppningsföretag vid teknisk högskola och universitet. Fond Väst kan också investera i mindre företag såvida de är belägna utanför större orter eller om företagen anses vara av "samhälls­ekonomisk betydelse".

Bidragande till den pågående om,orienteringen vid fyra av fonderna mot större och mognare företag är gjorda erfarenheter av att rätt kunna bedö­ma ansökningar av skiftande kvalitet från företag med varierande storlek på lednings- och stödfunktionerna. Svårigheten att "matcha" företagen föranleds även av att de personella resursema är begränsade vid fonderna. Oftast är det enbart en person som arbetar med denna typ av placeringar.

I gällande policydokument för Mellansvenska löntagarfonden presente-

240

ras följande mål: "Mellansvenska löntagarfonden vill vara en av flera    Prop. 1988/89:144 institutioner på svensk kapitalmarknad som medverkar som 'katalysator' i    Bilaga 9 en önskvärd utveckling av näringslivet" (Årsredovisning 1986). Tillämp­ningen av målet har inneburit en genomgång och avslag av ett stort antal ansökningar från ibland mycket små företag.

Vid denna fond och vid Fond Väst har styrelsen fastställt en maximi­gräns för "hur stor andel av tillgångama" resp "rekvirerade medel" som får placeras i onoterade företag: 10% resp 15 %..Ingen av fondema har uppnått den fastställda nivån. Övriga löntagarfonder har inte fastställt någon andel för placeringar i de onoterade företagen. Fjärde fondstyrelsen har beslutat att i stort sett bibehålla den nuvarande andelen.

Den hittills varierande inställningen till investeringar i onoterade före­tag återspeglas i nedanstående tabell 2.

Tabell 2: Uppgifter om fondernas placeringar i onoterade företag, antal och anskaffningsvärde (milj kr) mellan åren 1984 och 1988

Fonder

År 1984

1985

1986

1987

1988

Antal

Anskf-värde

Antal

Anskf-värde

Antal

Anskf-värde

Antal

Anskf-värde

Antal

Anskf-värde

Sydfonden

_ 

_ 

2

3,9

9

43,6

13

48,9

12

52,9

Fond Väst

1

1,1

6

54,0

8

80,2

9

68,4

10'

151,3'

Trefond

_

_

1

8,5

1'

8,5

\'

8,5

2'

13,5

Mellansvenska

löntagarfonden

6

41,5

16

102,6

13

96,2

17'

169,3'

Nordfonden

_

2

1,2

3

6,2

4

25,9

6'

97,1'

Fjärde fond-

styrelsen

16

207,0

20

252,0

22

350,0

25

576,0

24

694,0

Källa: Resp fond

' Inkl UV-shipping förvärvat under hösten och noterat 1989-02-02. Anskaffningsvärde: 70,4 milj kr

 1 uppgiften inkluderas ej Trefond Invests utvecklingsbolag, Collator, och det företag, KMG, som Collator

äger andel av.

Mellansvenska löntagarfonden är den löntagarfond som under flertalet år har placerat i flest företag, medan Trefond Invest har minst antal placeringar i onoterade företag. Företrädare för Nordfonden har förklarat det färre antalet placeringar med att bl.a. nödvändiga kansliresurser inte har funnits tillgängliga förrän år 1987. Svårigheten att etablera ett särskilt bolag för handel med de icke noterade företagen (f n Collator Utvecklings AB) är enligt företrädare för Trefond Invest förklaringen till de begränsade insatserna.

Fjärde fondstyrelsen började placera i onoterade företag år 1980, dvs. ganska många år efter det att fonden bildades (1974). Fonden har nu mer än dubbelt så lång erfarenhet som löntagarfonderna av placeringar i onote­rade företag.

Skillnader i antalet placeringar i onoterade företag och i inriktningen av dessa placeringar mot medelstora eller mindre företag har av intervjuade fondföreträdare bl.a. förklarats med varierande ambition hos fondstyrelsen eller den egna verkställande

ledningen

16   Riksdagen 1988/89. 1 satnl. Nr 144

varierande möjlighet till placeringar

fondkansliets funktion (antal analytiker m m)

fondens acceptans av afiarserbjudande.

För RRV har det inte varit möjligt att inom uppdragets ram verifiera alla de utsagor som framförts sorn förklaring till den egna eller andra fonders agerande. De redovisade förklaringama begränsas därför i huvud­sak till avsikter och förklaringar som dokumenterats av resp fond.

Vid samtliga fonder har i intervjuer med RRV statsmakternas förväntan framförts som en förklaring till placeringar i onoterade företag. Sydfonden hänvisar även till att statens industriverk (SIND) kraftigt understmkit venture capital-branschens betydelse för den industriella verksamheten (Årsredovisning 1988). Samtidigt har det många gånger funnits en tvek­samhet till om placeringar i onoterade företag är det rätta sättet "att förränta pensionspengarna".

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

4.2 Formen för placeringen

Avsnittet i sammanfattning:

-  I förarbetet till APR nämns att investeringar både kan ske direkt

och via ventureföretag. Båda dessa former tillämpas av Fjärde

fondstyrelsen.

 De konvertibla skuldebreven spelar en varierande roll för fonder­

nas placeringar. Störst relativ betydelse hade de år 1988 för

Sydfonden.

I prop 1983/84:50 framhålles följande beträffande formerna för lönta­garfondernas förvärv av aktier för att förbättra riskkapitalförsörjningen för mindre och medelstora företag:

"Detta kan både ske genom direkt engagemang i dessa företag och genom engagemang i s. k. tillväxtföretag, venturekapital företag eller andra typer av företag med inriktning mot riskkapitalmarknaden för icke börs­noterade företag." (s 53)

Endast Fjärde fondstyrelsen använder sig av de båda nämnda möjlighe­terna att investera: direkt engagemang eller via ventureföretag och liknan­de. Fonden är delägare i tre ventureföretag. Genom den senare formen av engagemang avses kraven på ompetens och riskema vid placering i onote­rade företag att reduceras. Mindre företag och högriskföretag förväntas vända sig till ventureföretagen för sin kapitalförsörjning.

Nordfonden har försökt minska risken genom att investera i en före-tagsgmpp inriktad mot småföretag. Trefond Invest försökte ursprungligen att lösa risk- och kompetensproblemet genom att gå in i ett investmentbo­lag och att år 1986 inrätta ett särskilt bolag, Collator. I brist på partner, som kan ingå som ägare, är bolaget vilande.

Sydfonden och Mellansvenska löntagarfonden har båda investerat i ventureföretag. Avsikten har emellertid inte varit att enbart via dessa

242

agera på riskkapitalmarknaden utan att investera i samarbete med ventu-reföretaget. Ventureföretagen har dock inte tagit initiativ till något samar­bete. Fonderna har å sin sida i likhet med Nordfonden eftersträvat att själva direkt agera på marknaden.

Mellansvenska löntagarfonden och Fond Väst, dvs. de löntagarfonder som relativt sett har placerat mest i onoterade företag, arbetar nu enbart med direkta investeringar.

Fondernas investeringar i onoterade företag utgörs dels av aktier, dels av konvertibla skuldebrev (inkl företagen o. d.). I tabell 3 redovisas fondemas satsningar på de skilda placeringsformema åren 19861988.

Tabell 3: Fondernas placering I aktier och konvertibla skuldebrev m m, anskaffnings­värde Och antal företag, åren 1986 1988

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Fond

År

Anskaffnings-

Antal

Anskaffnings-

Antal

värde (tkr)

företag

värde (tkr)

företag

Aktier onote-

Konvertibla

rade företag

skuldebrev m.m.

Sydfonden

1986

43 180

9

450

2

1987

48904

12

6 300

4

1988

39 759

12

13158

5

Fond Väst

1986

21888

5

58270

6

1987

16353

6

52035

6

1988

78 322'

8

2310

3

Trefond Invest

1986

8500

1

_

_

1987

8 500

1

_

1988

13 500

3

_

_

Mellansvenska

1986

86 572

13

16040

Löntagarfonden 1987

86193

10

11000

1988

94552'

14

4000

2

Nordfonden

1986

1700

2

4521

2

1987

24807

3

1021

1

1988

24840'

3

1521

2

Fjärde

1986

280833

22

60391

7

fondstyrelsen

1987

468402

24

107279

12

1988

595 548

26

99 787

12

Källa: Fondernas årsredovisningar.

' Exkl. UV Shipping AB anskaffningsvärde 70700 kr.

Av tabell 3 framgår att de konvertibla skuldebreven spelar en högst varierande roll för fondernas placeringar. Vid Fond Väst har de konvertib­la skuldebreven varit den helt dominerande formen av placeringar under åren 1986 och 1987. En motsatt utveckling uppvisar Sydfonden, den fond där de konvertibla skuldebreven har störst relativ betydelse år 1988. Den redovisade utvecklingen återspeglar Sydfondens beslut om att i regel i första hand satsa riskkapital i form av konvertibla skuldebrev.

243

4.3 Ägaransvar

Avsnittet i sammanfattning:

Fonderna har operativt tolkat prop 1983/84 150 så att företagar­ansvar inträder om fondens rösträttsandel överstiger 50 %.

Av fonderna har inte någon en rösträttsandel i redovisade onote­rade företag som överstiger 50 %. Däremot har ett flertal av fonderna haft kapitalandelar överstigande 50 %.

För att minska risken för att iiven mindre kapitalandelar kan leda till företagaransvar är det enligt RRVs mening viktigt att särskilt analysera fondens position visavi andra placerare.

RRV anser att ägarrollen för Collator, dotterbolag till Trefond Invest, måste upphöra under år 1989 såvida inte ägarbasen till bolaget breddas.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

1 prop 1983/84: 50 framhåller föredragande att fondstyrelserna inte skall ta på sig ett ägaransvar.

"Med detta bör i första hand förstås att fondstyrelserna inte skall påta sig ett fortlöpande huvudansvar för något företags förvaltning. Däremot bör fondstyrelserna ta på sig ett for denna typ av aktieägande normalt delägaransvar, vilket bl. a. innebär att de tillsammans med andra ägare bör ange målsättningen och verka för att företagen har väl fungerande led­ningsorgan." (s 79)

Till skillnad från börsregistrerade aktier finns det i APR eller dess förarbeten ingen begränsning av hur stor andel av röstetalet som får förvärvas i onoterade företag. Begränsningen ligger i att den enskilda fonden inte får äga så mycket att ägaransvaret övergår till företagaransvar.

Företrädare för fonderna har operativt tolkat prop 1983/84:50 så att företagaransvar inträder när röstandelen överskrider 50 %. Tolkat på detta sätt har inte någon av fonderna utövat ett företagaransvar i de onoterade företag. I tabell 4 nedan redovisas antalet placeringar i onoterade företag inom vissa procentuella rösträttsintervall.

En tendens i den procentuella fördelningen över åren är att andelen företag med lägre rösträttsandel än 10 % har ökat något. En motsvarande tendens finns ej i tabell 5 över antalet onoterade företag inom dessa procentuella kapitalandelsintervall. En viss minskning har skett av antalet onoterade företag, där fondernas kapitalandel uppgår till 45 % eller mer.

1 prop 1983/84:50 redovisas synpunkter från remissinstanser om att företagaransvar även kan inträda vid röstetal som understiger 50 %. Inter­vjuade har påpekat att om fonden har en hög kapitalandel eller i förhållan­de till övriga placerare är stor som portfölj förvaltare, kan fonden bli "tvingad" att ta ett företagaransvar. Krav på långsiktighet och fondens förväntade samhällsroll kan t.ex. förhindra att engagemang avslutas, när andra placerare går ur av affärsmässiga skäl. Exempel finns på fonder som på detta sätt fått ta ett reellt företagaransvar även om kapitalandelen varit mera begränsad. För att minska risken bör fonden enligt RRVs mening vid

244

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

2      M

c _   CO

E 2 ?

I I I - I  I

I   I   I   I   I   I

I   I   I   I   I   I

I

I  I

I   I

I   I

I   I   I

oo'

I

I I I - I -

I   I   I

IIIII

I

O

IIIII

I   I

I   I

-  I   I

I   I

00

cd

1

o

0)

b.

iSoN,

o o"

o (N

Cd

1

u

1

OJ

O

O

r

C

o

On

oC

1

n

o

c

u

o

o

0

b.

o.a

1

u

J3

OJ

lO

T3

C

I  '    I

    I  rri

I   TT VO

I   -     I

(N     I   

I      I      I

I   I   I

I   I

    I  r

I  -    I

    I  

    I  r

I     I  "*    I

>ri m rs rs (N

    I     I  

' "    W

o.

a a

r* .    I   f*

rs r   I m 

 m

t.

O

se

2

OJ

"o

O

U

i: a;

O

 g 

«

J (u O ;n t/2 u. I

 !S Z il?

a-O o s

a

llaZ

(2 = "S 'S

o   OJ   o :"J

h-SZilT

o   S

1=>   c   C

£

   OJ      

«

,

'2-5

£

:2-o-o    Iji

VIU-HZU.   73 

se

245

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

E _ n E3t

-I  I 

 I

I     I

I     I

I   I   I   I   I   I

I --- I I

I     I     I

I   I   I

I I I

I     I     I

IIIII-

I

o

m 

I

IIIII

I 

' 

    I  r.1    I  

»

ri 

I     I     I     I  -

I    I    I  -    I

-I   I -  I   I

    I   

    I   OO

T3 

I

c

:0

1> Os

O rs

a

1

b.

1

1)

O

O

(N

c

o

O

OJ

oT

jx:

1

ra

O

c

o On

ao

]

bH

ed

u

«

J

T3

I " I

    I  u-1    I  m   0\

I  "    I

(N -    I (N    I v-i

IIIII

1 (    I  rt 

 -.

I     I

*'    I     I  (N VO

I     I   -    I

#

Tt ni r---- 't

m r.)   I VO

I     I

rvi fN fn        m

fe !

S   E

2

IS

I

rn-   I    I  --

Tf

o 

|U  U o :«

t/5 u-

I    I

'* 

    I     I   - d

c c

ii-a 'O £ r/5 u.

u D o :n

2 ,5 "

73

iS

fN (N    I   fN (N

a   2

£

-0

tJ?

£

OO

jO iS T3 -o   I Z

(i:Szii: cä""

2

I

o 

o

o

fN TT

»

4?

(N

r 00

a.E

:2   oi

m#Tr' = m'oo-;!i;,q

246

beslut om placering särskilt analysera fondens position visavi andra place­rare.

I tabellema har inte medtagits Trefond Invests bolag, Collator. Bolaget bildades år 1986 tillsammans med andra intressenter. En av intressentema drog sig emellertid ur och fonden har alltsedan dess varit majoritetsägare i Collator. Bolaget ärvde en placering i KMG System AB. Under år 1988 har fondstyrelsen beslutat om att tillskjuta ytterligare kapital till KMG via Collator (83 % av aktiekapitalet och 33 % av röstvärdet år 1987). Collator har därmed under år 1989 mer än 50 % av röstvärdet. Frågan om företa­gets fortsatta verksamhet ställdes mot att bryta mot "regelverket".

Fondstyrelsens handlande innebär att man bryter mot ordalydelsen i prop 1983/84 50. Avsikten från Trefond Invest sida har emellertid hela tiden varit att hitta lämpliga partner i Collator. Trots upprepade försök sedan år 1986 har inte detta lyckats. Enligt RRVs uppfattning har emeller­tid så lång tid förflutet, att bolagets ägarroll måste upphöra om ingen lösning uppnås under år 1989.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

4.4 Redovisat resultat

Avsnittet i sammanfattning:

Ambitionen hos fondema är att varje placering skall uppvisa vinst. Det finns dock en insikt hos fonderna om att varje place­ring ej kan lyckas.

Sammanlagt för löntagarfondema har kan mer än hälften de avyttrade företagen mellan åren 1984 och 1988 ej uppnått avkast­ningskravet. Ungefär motsvarande resultat gäller för Fjärde fondtyrelsen.

Samtliga fonder med undantag av Trefond Invest, med mycket få placeringar, har råkat ut för konkurser och nedskrivningar.

Fjärde fondstyrelsen har haft placeringar i företag som noterats.

Det finns enligt RRVs uppfattning f. n. inget som tyder på att fondernas totala placeringar i onoterade företag kan ge motsva­rande avkastning som placeringar i noterade företag.

Allt för kort tid för avstämning av placeringarna kan hävdas ha förflutit. Å andra sidan talar fondemas egen omorientering (mot större och mogna­re företag) för att en viss värdering är möjlig av nuvarande placeringspoli­cy.

Fondema framhåller att avkastningskraven på placeringar i onoterade företag på sikt (4 8 år; uppgifterna varierar hos fonderna) är desamma som kraven på placeringar i noterade företag. Genom att de onoterade företagen redovisas till anskaffningsvärdet är det inte möjligt att totah sett ge en rättvisande beskrivning av om placeringarna hittills har varit fram­gångsrika.

Ambitionen hos fonderna har varit att varje placering skall uppvisa vinst. Fond Väst kan även tänka sig att lägga ett samhällsekonomiskt perspektiv på den enskilda placeringen. Det synes dock finnas en insikt

247

hos fondema om att varje placering inte kan lyckas. "Det viktiga är att    Prop. 1988/89:144 förlustema på lång sikt uppvägs av så stora vinster i andra satsningar att    Bilaga 9 avkastningskravet ändå uppnås." (Mellansvenska löntagarfonden Årsre­dovisning 1986 s4).

I tabell 6 nedan redovisas det antal onoterade företag som noterats i fondemas ägo. Företrädare för flera av fondema har framhållit notering som ett mål för fondemas placering i onoterade företag. Sedan företaget noterats skulle fondens "uppgift vara löst" och aktierna kunna avyttras. För de fonder som eftersträvar att placera i mogna företag, företag som inom den närmaste framtiden kan komma att noteras, kan noteringen ses som ett bevis på att placeringen varit riktig. Mål av detta slag har emeller­tid ännu ej uppnåtts vid löntagarfondema, såsom framgår av tabell 6. Endast i Fjärde fondstyrelsens innehav har noteringar förekommit.

Ett annat sätt att mäta resultatet är att redovisa det antal onoterade företag som avyttrats av fondema med uppfyllt resp ej uppfyllt realt avkastningskrav (3 %). Sättet att mäta är tmbbigt. Måttet beaktar ej att en stor förlust eller vinst i ett enskilt företag kan ha stor betydelse för totalre­sultatet. Men redovisningen i tabell 7 nedan ger dock en uppfattning om antalet framgångsrika eller misslyckade placeringar som avyttrats.

Mellansvenska löntagarfonden har avyttrat flest onoterade företag, till att börja med utan att uppfylla avkastningskravet. Sammanlagt för lönta­garfonderna mellan åren 1984 och 1988 har 65 % av de avyttrade företagen ej uppnått avkastningskravet. Att detta ej enbartitorde kunna förklaras av att löntagarfondema hunnit verka under kort tid visas av att även för Fjärde fondstyrelsen har mer än 60 (63) % av företagen ej kunnat avyttras med uppnått avkastningskrav.

Antalet konkurser och nedskrivningar i kapitalet är andra mått på miss­lyckande i fondernas placeringar. Av tabell 8'framgår att antalet konkurser har varit flest vid Mellansvenska löntagarfonden, den löntagarfond som genomsnittligt över tiden har placerat i flest onoterade företag. Tabellen visar också att samtliga fonder med undantag av Trefond Tnvest, med endast en placering fram till år 1988,.har råkat ut för'korikurser eller tvingats till nedskrivningar av kapitalet.

Genomgången av resultatet har visat på problem med att placera i onoterade företag. Att dessa problem inte bara är tidsbundna, något som kommer att försvinna när fonderna vunnit ökad erfarenhet, antyds av att även Fjärde fondstyrelsen råkat ut för misslyckanden i placeringama.'De senare torde vara en följd av den högre riskexponering som det innebär att placera i onoterade företag.

248

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Eoo

.3 ov 

1/2 

I I I

£

I I I

D

UJ

ö

T

»

OO

I I I

£

3 0V C/5 

3

I -  I

II      

-  I

II     

'  I   I

III    

II

3 

 bl

D

UJ

II     

1

I       I

o. o. s

UJ

I -  I

III       III

III    I -

3

I   I   I

I   I   I

I   I   I

I   I

V)

I I I

S n F,

o

B

B o 

(/}

1 2

2 "

s ts

312 

II

£

t

Ä

CJ ,

C   Sv

1>

t

£

 [i: 2 S.iT

= 00

= 7

.SS

[2 

UJ

I   I   I

I   I   I

I   I -

I   I   I

ert

C   C

(D -

1)

ci -

c> c c «£ a g JJ u c o =2, ,

ti£ [i: 2 2 2 ii: I

249

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Tabell 8: Antal konkurser samt redovisat nedskrivet kapital (milj kr) i fondernas placeringar i onoterade aktier mellan åren 1984 och 1988

Fonder

År 1984

1985

1986

1987

1988

Summa 1984-1988

Kon-   NedskrKcm-   NedskrKon-   NedskrKon-   NedskrKon-   NedskrKon-   Nedskr kurs    kap     kurs    kap     kurs    kap     kurs    kap     kurs    kap     kurs    kap

Sydfonden

Fond Väst

-

Trefond Invest

Mellansvenska

löntagarfonden

-

Nordfonden

Fjärde fondstyrelsen  

13,0

5,0 3 2,0 -9,0      1

2,2       1 5,5     -

12,4      1 4,5     -

2,2      3 3

5

2

51,0      1

4,4 19,6

17,4

2,0

64,5

Källa: Resp fond.

Att redovisa de dolda värdena i de onoterade företagen är inte möjligt. Det finns emellertid enligt RRVs uppfattning inget som tyder på att dessa värden skulle vara av sådan omfattning att placeringar i onoterade företag skulle vara likvärdiga med placeringar i noterade företag. Erfarenheten av Fjärde fondstyrelsens verksamhet pekar t.ex. på motsatsen. Det synes därför inte vara realistiskt att som flertalet löntagarfonder ha samma förväntningar på den onoterade, som den noterade portföljen.

4.5 Arbetet med placeringar

Avsnittet i sammanfattning

-  Arbetet med de onoterade företagen är relativtarbetskrävande.

Ungefar hälften av antalet analytiker vid fonderna arbetar med

dessa företag.

 Kravet på kompetens är avgörande vid val av styrelseledamot.

Fondens styrelseplats i ett onoterat företag kan således besättas

med extern person.

Varje fond har minst en person som särskilt ägnar sig åt de onoterade företagen. För placeringar i onoterade företag åtgår ett arbete som vid flertalet löntagarfonder minst motsvarar arbetsinsatsen med noterade fö­retag (se nedan tabell 9). Vidare har fondema använt sig av konsulter för genomgång och utvärdering av företag där placering varit aktuell.

250

Antalet analytiker och placerare, dvs. inklusive VD och WD, är i stort Prop. 1988/89: 144 sett detsamma vid de olika löntagarfonderna. Skillnader i antalet är främst Bilaga 9 att hänföra till en varierande ambition att arbeta med de onoterade företa­gen. Att Sydfonden har betydligt färre anställda än övriga fonder beror på att ekonomi och redovisning (motsvarande kamrer -I- sekr) sköts av Lun­dabygdens Sparbank. Det är vidare av betydelse i vilken utsträckning som utomstående konsulter anlitas i verksamheten.

Samtliga fonder med undantag av Trefond Invest tillgodoser vid place­ringar i onoterade företag möjligheten att erhålla styrelseplats. Placering­ens vikt får avgöra om rättigheten skall utnyttjas. Trefond Invests styrelse anser att i princip skall inte styrelseplatser tillträdas. I praktiken har emellertid så skett vid några företag.

Tabell 9: Antalet anställda oeh antalet anställda som särskilt arbetar med onoterade resp noterade företag år 1988

Fonder                                                    Antal

Därav:

Antal ana-

an-

arbetande

lytiker för

ställda

med onoter-

noterade och

(man-

ade bolag

onoterade

år)

(manår)

företag

Sydfonden

3

1

2

Fond Väst

6

1,5

3

Trefond Invest

5

0,7

2

Mellansvenska

5'

1,5

2

löntagarfonden

Nordfonden

4,5

1

2

Fjärde

8

2

5

fondstyrelsen

Summa

31,5

7,7

16

Källa: Resp fond

' Fonden har under år 1989 anställt ytterligare en person som till 66 % av arbetstiden

skall arbeta med onoterade företag

Vid val av styrelseledamot uppges vid samtliga fonder kompetenskravet vara avgörande. Fondernas styrelseplatser i onoterade företag besätts såle­des av utomstående personer om dessa har den bästa kompetensen. I Sydfonden har beslut fattats om att fondens styrelseplatser i onoterade företag i regel i framtiden skall besättas med utomstående persorier med professionell kompetens inom aktuell bransch.

Samarbete mellan löntagarfonderna förekommer i mycket begränsad utsträckning. Inför börsintroduktionen av UV-Shipping' har dock Nord­fonden, Fond Väst och Mellansvenska löntagarfonden samarbetat. Offici­ellt har inte diskussioner förts om möjligheten av att genom samarbete stärka den analytiska kompetensen vid placeringar i onoterade aktier.

I intervju har framförts att en tänkbar samarbetsform vore bildandet av ett gemensamt bolag med tillräckliga analytiska resurser för placeringar i onoterade företag av varierande storlek. Den enskilda löntagarfonden anses ha för små resurser för att ekonomiskt bära en tillräckligt stor och

' Inför privatiseringen och börsintroduktionen av Uddevallavarvets dödsbo UV

Shipping.

251

kompetent analytiker gmpp på ca 4-5 personer. Vid andra fonden har denna form av samarbete betraktats som orealistisk. Varje fond skulle vilja utveckla sin profil.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

4.6 Sammanfattning

Den gjorda kartläggningen visar att fonderna vad gäller de onoterade företagen uppfattat och tillämpat innebörden i "placering i riskkapital" på ett varierande sätt. Den beslutade och genomförda policyn har skiftat mellan fonderna.

Det av statsmakterna givna tolkningsutrymmet har av intervjuade vid löntagarfonderna i viss utsträckning beskrivits som ett problem. Placering­ar i onoterade företag skulle med nuvarande praxis kunna komma i kon­flikt med APRs ord om att placera i enlighet med "vad som gagnar försäkringen för tilläggspension". Den pågående omorienteringen mot mogna och inom fömtsebar tid noterbara företag kan visserligen minska riskerna med placeringar. Men denna inriktning utesluter å andra sidan placeringar i de mindre företagen, vilket kanske inte har varit statsmakter­nas avsikt. Den presumtiva målkonflikten mellan att gagna tilläggspen­sionsförsäkringen och att tillgodose behovet av riskkapital i onoterade företag med hög risk har hittills inte ställts på sin spets.

Regionala aspekter

Bilaga 2

Kapitlet i sammanfattning

Statsmakternas avsikter med avseende på löntagarfondernas re­gionala roll uppfattas som oklar.

Två av löntagarfonderna har en uttrycklig ambition att primärt placera i onoterade företag inom den egna regionen.

I praktiken har fyra av fem löntagarfonder i huvudsak placerat i onoterade företag inom den egna regionen.

Företrädare för löntagarfonderna har med undantag av Sydfon­den framhållit att även de noterade företagen borde tas med. Det har samtidigt framhållits att sådan redovisning är mycket svår eller ej meningsfull att dra slutsatser ifrån.

1 Inledning

Näringsutskottet har vid olika tillfällen, senast i betänkandet 1987/88:42 "uttryckt önskemål om att fondstyrelserna i sin redovisning särskilt skall belysa verksamhetens regionala aspekter och att dessa skall uppmärksam­mas vid den övergripande granskningen av fondstyrelsernas förvaltning" (s 10 O- I betänkandet nämns även, att den senaste årsredovisningen från femte löntagarfonden (Nordfonden) innehåller uppgifter om satsningar på

252

dess egen region bl. a. i form av kontakter med små och medelstora företag. Utskottet har inte preciserat sitt önskemål ytterligare.

Riksrevisionsverket (RRV) har med utgångspunkt från näringsutskot­tets önskemål valt att dels belysa ambitionen och förekomsten av regionala satsningar, dels att med fonderna diskutera olika möjligheter att redovisa regionala satsningar. RRVs ambition är således begränsad till underlag som fonderna kan ställa till fogande. En egen kartläggning av den regionala fördelning av t. ex. de noterade och onoterade företagens arbetsställen och sysselsättning ryms inte inom resursramen för detta uppdrag.

Enligt 31 § lagen med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) skall det tillses att ledamöter och suppleanter i löntagarfondstyrelserna får en regional anknytning. I förarbetena till APR, prop 1983/84 50, framhålls att den regionala anknytningen inte innebär att resp styrelsers "placeringar skall vara begränsade till eller särskilt inriktade på aktier i företag inom en viss region" (s 117).

Syftet med den regionala anknytningen i styrelsen är enligt propositio­nen att sprida inflytandet. Genom sammansättningen av styrelsen åsyftas en personlig anknytning till en geografiskt avgränsad region.

Gränserna mellan de fem regionerna är inte strikt specificerade i prop 1983/84:50 eller i efterföljande ställningstagande av riksdag och regering. Genom utseendet av styrelse ledamöter och mer eller mindre tydlig marke­ring av fonderna har regiongränserna etablerats.

Ett sätt att markera regiontillhörigheten är placeringen av delar eller hela fondkansliet. Med undantag av Fond Väst har samtliga löntagarfon­ders verkställande direktör sitt kontor i Stockholm. Fond Väst har hela kansliet placerat i Göteborg, medan Sydfonden och Mellansvenska lönta­garfonden samt Nordfonden har mindre del resp del av kansliet placerat på ort inom den egna regionen.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Figur 1: Löntagarfondernas regioner

Nordfonden

Mellansvenska l

ö

ntagarfonde:

Fond Väst

Trefond Invest

Sydfonden

253

2 Löntagarfondernas regionala anknytning, policy    Pop. 1988/89:144

och genomförande

' 

Den regionala inriktningen på fondema genom tillsättandet av ledamöter skall som nämnts enligt prop 1983/84:50 inte innebära att fondstyrelsema "tilldelas ett regionalpolitiskt ansvar eller att kapitalplaceringama skall begränsas till vissa regioner" (s 81). RRV har vid beskrivningen av de regionala aspektema tagit fasta f>å propositionens uppdelning av den re­gionala anknytningen i 1) regionalpolitiskt ansvar och 2) regionala place­ringar.'

Företrädare för fondema har samstämmigt framhållit att de inte avser att bedriva "regional politik". Däremot har en av fondema. Fond Väst, beslutat om en regional inriktning på placeringama i onoterade företag: "Verksamhet i västra regionen, dvs. Bohuslän, Dalsland, Halland och Västergötland"'. Diskussioner förs om i vilken utsträckning en regional inriktning även bör fastställas för noterade företag. Av övriga fonder är det endast Nordfonden som i dokumenterad form har tagit ställning till regio­nala placeringar. För både noterade och onoterade företag gäller:

"Bedömning av placeringsobjekt sker utan hänsyn tagen till regional tillhörighet. Vid val mellan likvärdiga företag ges dock i största möjliga utsträckning företräde till företag med verksamhet lokaliserad till Norr-land".2

I de senaste årsredovisningama har Nordfonden framhållit att fonden "fortsätter sitt aktiva kontaktsökande inom regionen med mindre och medelstora företag i behov av risl±apital" (Året 1988 s 5). Enligt fondsty­relsens ordförande torde de främsta förklaringama till att något genom­brott ännu ej förekommit i den regionala kontaktverksamheten vara den rikliga tillgången på likvida medel som finns inom bankväsendet samt den tidigare hätska debatten om fonderna (Året 1988 s 3).

Företrädare för Mellansvenska löntagarfonden har framhållit att fonden har samma syn på regional placering som Nordfonden. Vid val mellan likvärdiga placeringar skall således företag prioriteras inom den egna regi­onen.

Vid intervjuer med Sydfondens ordförande har denne uppgivit "att det vid diskussioner inom fondens styrelse framkommit en enig uppfattning om att satsningama i alla onoterade företag i huvudsak bör begränsas till den egna regionen".

Sambandet mellan fondernas placeringspolicy för onoterade och notera­de företag samt fondernas regionala viljeinriktning sammanfattas i nedan­stående matris.

Vid Fond Väst har inriktningen mot regionala placeringar varit styrande såsom framgår av följande tabell över de onoterade företagen. Men även de fonder som saknar en policy för regionala placeringar har i stor ut­sträckning satsat inom den egna regionen.

' Fond Väst "styrelsens direktiv och anvisningar för onoterade företag".

 Placeringsstrategi för Nordfonden

254

Figur 2: Samband mellan "regionala aspekter" och placeringspolicy

REGIONALA ASPEKTER

REGIONALA PLACERINGAR

REGIONAL POLITIK

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

PLACE­RINGS­POLICY

Avses ej

Avses

NOTERADE

förekomma

förekomma

FÖRETAG

vid någon

vid Fond Väst

löntagarfond

och Sydfonden Avses kunna förekomma vid Nordfonden

Avses ej

Avses förekomma

ONOTERADE

förekomma

vid Fond Väst

FORETAG

vid någon

Avses kunna

löntagarfond

förekomma vid Nordfonden och Mellansvenska löntagarfonden

Tabell 1: Antal placeringar i onoterade företag inom (I) resp utom (U) den egna regionen fördelat per fond och år

Fond

Ar

1984

1985

1986

1987

1988

I

U

I

u

I

U

I

U

I       U

Sydfonden

_ 

_ 

2

_ 

9

_ 

12

1

12

Fond Väst

1

_

5

1

8

8

1

8       2

Trefond Invest

_

_

1

1

1

3     -

Mellansvenska

1

5

3

13

1

12

5     12

löntagarfonden

Nordfonden

-

-

2

-

2

1

3

1

4       2

Summa

1

10

6

23

14

25

15

32     16

Den "regionala placeringen" är helt dominerande vid Sydfonden, Trefond Invest och Fond Väst. Även vid Nordfonden sker hälften eller mer av hälften av placeringama i företag i regionen. Undantaget från att främst placera i den egna regionen är Mellansvenska löntagarfonden, den fond som investerat i flest onoterade företag.

Flera anledningar till de regionala placeringama har framförts till RRV av företrädare för fonderna. Styrelsernas sammansättning har ansetts in­nebära att en regional satsning blir naturlig. Inte någon av företrädarna har dock framhållit att styrelseledamötema som sådana har särskild betydelse som förmedlare av de affärer som fonderna engagerar sig i. De noterade företagen uppfattas vända sig till sin "egen fond". Den egna fonden förmo­das ha större kunskaper om företaget och dess fömtsättningar. Men urva­let påverkas även av fondema själva. Om exempelvis ett onoterat företag vänder sig till Sydfonden angående en affär inom Fond Västs region, kan kontakten förmedlas vidare till den senare fonden. Den rådande arbetsför­delningen mellan fondernas kanslier motiveras bl. a. av praktiska skäl.

255

3 Redovisning av "regionala aspekter"

Pp. 1988/89:144

Bilaga 9 RRV har diskuterat med fondernas företrädare hur en redovisning av de "regionala aspekterna" enligt deras uppfattning skulle kunna utformas. Endast förträdare för Fond Väst och Nordfonden, dvs. fonder som i placeringsdokument har berört "regionala placeringar", har uttryckt önskemål om att förbättra årsredovisningen så att "regionala aspekter" skulle kunna belysas. Övriga löntagarfonder har antingen inte förklarat sig ha några idéer om hur redovisningen skulle kunna förbättras och/eller påtalat svårighetema att utforma en rättvisande och informativ redovis­ning.

De påtalade redovisningsproblemen är framför allt förknippade med de noterade företagen, där huvudkontor och övriga arbetsställen kan finnas lokaliserade på ett antal orter i olika regioner. Volvo skulle t.ex. kunna betraktas som ett Fond Väst-företag, eftersom huvudkontoret är placerat i Göteborg. Men eftersom bolaget har verksamhet av stor betydelse även i Sydsverige (t ex Kalmar och Olofström) och i Norriand (t ex Umeå) skulle Nordfonden och Sydfonden även kunna redovisa företaget som ett företag tillhörande den egna regionen. Att ta reda på olika företags arbetsställen och avgöra om det är "regionalt" har emellertid inte ansetts vara det stora problemet. Problemet uppfattas vara hur fonden skall kunna veta om t. ex. en placering i Volvoaktier också leder till investeringar i de företag som finns i egen region. En sådan kunskap föreligger inte i flertalet fall, varken före eller efter investeringsbesluten. Redovisning av de noterade företa­gens regionala placeringar har därför setts som problematisk eller tvivelak­tig-

4 Sammanfattning

Statsmakternas avsikter såsom de kommer till uttryck i APR med förarbe­ten uppfattas som oklara av intervjuade vid fonderna. Å ena sidan skall det inte förekomma regionalpolitik eller placeringar särskilt inriktade på företag inom en viss region. Å andra sidan uppfattas fondstyrelsernas sammansättning utgöra en regional markering från statsmakternas sida. Oklarheten kan leda till att målsäUningama vid fonden inte specificeras och till att annoriunda motiveringar ges till placeringama än vad som faktiskt varit styrande.

Vid löntagarfonderna har den regionala inriktningen tagit sig något olika uttryck. Huvuddelen av löntagarfondema har emellertid främst placerat i onoterade företag inom den egna regionen. Den tydligaste regionala mål­sättningen finns vid Fond Väst och vid Sydfonden. Vid övriga löntagar­fonder har den regionala satsningen snarast givits en praktisk förklaring.

Intervjuade vid löntagarfonderna har med undantag av Sydfonden

framhållit betydelsen av att en regional redovisning även omfattar de

noterade företagen. Samstämmighet har funnits om att en sådan redovis­

ning är mycket svår, för att inte säga omöjlig, att åstadkomma om företa­

gen har arbetsställen på skilda platser och ambitionen är att dra slutsatser

256

om fondinvesteringamas inverkan på t. ex. sysselsättningen.

Bilaga 3

Metod för skattning av risk i löntagarfondernas portföljer åren 1985 - 1988

Risken i en aktieplacering mäts normalt med standardavvikelse, dvs sprid­ning i avkastning mellan olika perioder. Denna risk kan delas i två delar. Dels en företagsspecifik del (slumpmässig risk), dels en marknadsrisk (systematisk risk) som är avhängig händelser som påverkar hela markna­den. Eftersom olika aktier och branscher inte samvarierar fullständigt elimineras den slumpmässiga risken vid uppbyggandet av en aktieportfölj (se figur 1).

Figur 1: Den slumpmässiga risken går mot noll vid diversifiering. Vid ca 15 olika aktier anses normalt en portfölj väl diversifierad (förutsatt att aktierna är spridda mellan olika branscher) Risk

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

*Markn. risk 

Tot  risk

Fintal aktier

Av detta följer att endast marknadsrisken är av intresse vid analys av stora och väl diversifierade portföljförvahare som löntagarfondema. Måttet på marknadsrisken bmkar benäninas Beta (P) och talar om hur aktien/port­följvärdet varierar med ett marknadsindex.'

Den ersättning för risktagande en aktieinvesterare kräver för att investe­ra kallas riskpremie. För marknaden kan premien skrivas

(1) Rm-Rf

där Rm är avkastningen på en marknadsportfölj och Rf avkastningen på en riskfri placering. Denna riskpremie har i en studie av Adri De Ridder på Industriförbundet' uppmätts till i genomsnitt knappt 9 % per år för de senaste 50 åren. Ungefar samma resultat har även erhållits i studier utom­lands.

En metod för att bestämma investeringars avkastningskrav med hänsyn till risk O är CAPM (Capital Asset Pricing Model). Enligt CAPM är

(2) Ri = Rf + p(R - Rf)

' P=l för marknaden. Om marknaden rör sig 10 % rör sig en aktie/portfölj med (3=1,1 med 11 % (dvs med 10 % mer). För matematisk definition av p, hänvisas till Brealey/ Myers: Principles of Corporate Finance, 1988 3:e upplagan.

17   Riksdagen 1988/89. 1 saml. Nr 144

257

En metod för att bestämma investeringars avkastningskrav med hänsyn    Prop. 1988/89: 144

till risk O är CAPM (Capital Asset Pricing Model). Enligt CAPM är

Bilaga 9

(2) Ri = Rf + P(R, - Rf)

där R| förväntad avkastning på en aktie/portfölj. Överfört på löntagarfon­derna skulle deras avkastningskrav bestämmas utifrån portföljernas mark­nadsrisk och riskpremien för aktiemarknaden. Att beräkna betavärden för alla ingående aktier och väga samman dessa, bestämma en riskfri ränta och en föräntad marknadsavkastning och sedan utifrån detta utvärdera fondernas avkastning i förhållande till deras risk möter dock stora hinder. För det första måste betavärden för varje ingående företag kunna beräk­nas. Detta är inte möjligt att göra på ett korrekt sätt för onoterade aktier och för aktier som bara varit noterade en viss tid. För det andra måste betavärdena vara stabila över tiden. Att så är fallet har såvitt riksrevi­sionsverket (RRV) erfar inte belagts för Sveriges del. För det tredje måste portföljen ha haft samma sammansättning under undersökningsperioden. 1 och med att fonden ökar och minskar innehav förändras kontinuerligt portföljens sammanvägda p.

Det enda man således skulle kunna göra genom att använda CAPMfor-meln direkt är att ge en ögonblicksbild av fondens beta vid godtycklig tidpunkt och med stor osäkerhet för ingående onoterade aktier och aktier som varit noterade kort tid. Att utifrån detta uttala sig om en längre tidsperiod vore vanskligt. RRV har för att överkomma dessa begränsning­ar i modellen och kunna bedöma risken ex post valt att genom regressions­analys mellan marknadens avkastning och portföljavkastningarna skatta fondernas genomsnittliga a- och /ff-värden enligt

(3) (Rp - Rf) = a + /?(Rn, - Rf) där:

Rp Rf är tertialvis avkastning hos fonden minus riskfri ränta. Rm Rf är tertialvis marknadsavkastning minus riskfri ränta, a är ett mått på den avvikelseavkastning fonden i genomsnitt erhållit per tertial i förhållande till marknaden och med hänsyn till genomsnittlig risk i portföljen.'

Metoden innebär fortfarande issa metod och mätproblem som bör omnämnas. Helst skulle marknadsavkastningen beräknas från ett vägt index där alla tillgångar fonderna har möjlighet att placera i ingår. Detta är dock ogörligt varför Veckans Affiirers (VA) totalindex har använts som approximation. Fonderna skall i huvudsak placera i riskkapital. Det kan därför förutsättas att huvuddelen av medlen är placerade i aktier. Ett annat mätproblem är att onoterade bolags marknadsvärde är okänt vilket kan snedvrida portföljavkastningen något. Andelen satsningar i onoterade bolag är dock så liten att eventuell påverkan torde bli marginell.'

' SeEkonomisk debatt 1/89

 I Öhmans börsguide redovisas betavärden för bolag som varit noterade i minst 48 månader

' Rp har beräknats som: Fondens resultat före överföring till 13 APfonderna + förändring i dold reserv under perioden. Detta har dividerats med fondens ingående förmögenhet (realt fondkapital i slutet av perioden innan) + under perioden rekvire­rade medel justerat för antal dagar de disponeras under perioden. Rf är ett genom­snitt av månadsvisa årsräntor på ISOdagars statsskuldväxlar dividerade med tre

(tertial). Rm är procentuell förändring i VAs totalindex

258

'' PRRV har fått synpunkter på användningen av metoden från bla: Rolf Rundfeldt, Bohlins Revisionsbyrå AB; Adri de Ridder, Industriförbundet; Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Aktiv Placering; Jan Verding, Alfred[REDACTED_EFTERNAMN] Fondkommission AB

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

a, c 

2 "t 1-

Ju

(N OO

r- VI

rt m rsi r~ 

- O

O " v-1 ON r- OO

w") ON 

 O (N

OO 

 rn    I  ON 

o (N         (Ni

(N .

I     I

o OO -a-

w- os so

*i-i r-. 

IS

m

00

o

(S -T

TT

r-4 r- sO 00 Tt os 

   1    1

in

Tt

"

7

1- - O O

or-      o

o

OO

1-

 m 

v-1

1

1

i

Z.2

o o (N      r-

'

OO   1/1   Tj-  Tt   Tt

O ON

ON (N

ON o

rf    I

in 

I

Tt

O 

»

n

»

rr, 

VO

in

»

n

00

in

c c u c

OOOOOO

O O     o o 

 Tt      f* m

ON  Tt

I    o

1

m rn

©

   o o ooo

     ON o

r-   o ON

'O    m   I

ooo ooo 

r r-l w Ov " " 00    *    »

VO

>n

 O o O \0 -rf in TJ-

-a

.it

c

a

to

OJ

00

i>

C

00

H

o\

o. a

o -.a

OONor-O

fO

OO

"TiTt .fnr-.

00

Ovi

v-ir---Hioors

I

oo

o ON m   I ir   I

r

o   I

w-i

I    '

«   '

'                        fN

(N rn

00 o

2

t; 

5

8

TT 1-

7'

TT 

ov

Os ov

r- 

1

00

«

0

IT)

X)

O

rt

*-

OO

C

M

c

o

3

00

175

c

1

rt

-o

c

,o

et

one:

r-. I >n Tt

o

i m O OO 04 o

OO ov

rr 

r- rs

' 7 

1

1»)

OO VO rsi    1

fS

TT

I

't/1

CO

E

VI

CO)

:rt

c

L

£

c

0*

VI

00 (U

"2

.E "

.

£

i2

3

O

'S

c

o

J)

:ai

CQ 

::    e

5 2 aas  

M " 

«

 b oil 

  -

:0   >   >

u. 

:0

O Di

E

B

R

C/5

Uh

(U

»

c

ö

(U

X)

»

2

C3

3

H

f2

rt

Crt

3

>

C

i_

rt

"?

iB

OO

C

o

c o

"c

>

>

y

rt

rt

'C

yl

V)

VI

J

«

i

2

V)

"r

ä

"rt

O

(U

0)

oioiZa:

O. 

- e

»,    :=    !M

5   f   12

v     >      o

z O  oa

259

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

S   

«

   u.

S c c

»

o

n

OO

O

\£)         00

*

"

«

             '

»

o O      OO

in

On

[

1

.

.

1-H       S

©

ONTtr*mO\             -o        

O

r-fNONr--    \o         Tt        

»

Nt

r 

 \o*/~>   1

1  O         oio

rsi Tt r

«

           1-N   o         ''t o

 "O -              Os     On      o

1                        r-       r*        (N

Ov

00

o 00 Tj- fr Q

r-4 Ov 

«

 r- O

Q VO O O O rsi

VO

f)

00

5

fl

in

r - w-i wv

§

5

O ov m

w-l 00 

Ov

in

VO

00

r-l 

»

r-

00

o

00 OO

Ov

* 

o

O >n ov OO o o 00 O O o ( 

* 00 VO O

i

IT) o 

r-l tn t

OO 00 c

i

1

i

1

VO o r fr, c, 

r-l OO 

'  rri

1

Ov 

 ov Ov ov OO 1/-1 rr, ov

00

OV

o

fl

o 

n

f)

12

z

£

e c

M   O)

U   C 

'S.O

5. =

>

»

 o

r- 00 0 

wi       ly-i vO

0

00 0

.

 rr) (S r-4 >r) 0

>n

00

5!

in

m 

 in

S

0

0 Ol 

«

->

0 rr) r-l

0 r- 00

5!

n

2;

1-H

>t

00

.-. rr.

ffi

00

fl

Tt  *N  fS|

?

r*

0 00 IT)

0  P-   Tj-

rr) rs| 

.

IS

t-

00

r-l

(S

IS

r-l

r4

IS

  Tt  00

i

i

88

.- IT)

1

IS

8888

°

f- * VO r

i

§

88

§

i

O 00 00 p 

0 

n

(N

rr, VO

in

00

Ov

00

fl

0 ? *

rr * 

in

£

""

1-H

IS

-

IS

IS

in 00 

 ro (N 00 00 r- 0 CTn r* m

1-

VO 0\

»

n

*N

in

1

«

s

IS IS

0 1

 "iO IT) 0 rr) 0 0 00 - I

s

0 w fS

0 1- 00

rf

1-H

n

IS

Ov

m

?

I-

* r-l u-1 

' 1

IS

ov

0 " " S t- 0

1-N

r-l

r4

IS

rg

IS

r4

0  

'

f

\o r- (

r-

Ov l~-. 

 r

U-) VO

»

o vO u-l 

 OV 0

i-

IS

00

_, rs) r-1 0

S

°°

s:8

r-

»

n 

i r-l rg Ov 0 00 rt 00

00

rH

V

IS

00

O   Tt

ro 

. 

1- 

'

 VO

fl

ov

ov in m os rs r- rs) r-l 

'

OV

r

IS

IS

r-4

IS

IS

r 0 

vO         (N

00         

'

0

00

00 Ov

rf

0-00

1-

in

in

0 o f* 00 0

n-i 

«

 CTs 0

m 00 

 0

fl

0 rr rt 0 1 IN 0 VO r-l

00

in

Tt

(N

m

«

V4

vO

r-4

t-

IS

in

IS

in

00

S

000 0-* M rn r-l r-l

IN

n

fM IS

I 00

 c

a

3

°     z

c

U

D

c

04   *j     "O

i

O  

O   .. 00*0

> 2,0

= ra J 

«

C  

£

  t

1= 

ä

> ;2 K o

.313

ca 00 C

J3 I" i. "i;

.p   >-   u- ,0

S o :3 > S   g 

£

 oi  c

«

o

c

a 

0. 

T3

1       CA   u fl

i "O  _   3 

  >

r     o

o  .=  O0T3  1-

£

q! 

«

5 c/3 Uh 3:0 on os

Jfe: ra S c 5

T3 o 11 ra s

3 u S

~ VJ   t-

    C    (A

Vi  ca - 

=   «

:"  i-N'  ~     s*     

260

Prop. 1988/89: Bilaga 9

144

Tj-

o

o

M

«

n

m

O

OO

r

ri

ON

NO

m

1

s

o

I

3   ra -i

_ = -o -S  u 2 - = = -o

S c a. I, a

sS ei:

Z :o -:0  tT

,i=S;

Ö

*

.||2|g

z & font-family:Verdana'>lillllllll

261

Prop. 1988/89:144

Bilaga 9

'

o

o o

w-1       

-      I

o o

o

8

3 

2 .S r

ä

S ?/span>

«

>

: -o - :2.

ä

o.

t/1     3     t-   .Q     r-     ,.

£ = s e .= -ö

ob 

c     c     O)    (D    1/1   

 s z- a'

P 

 r;; =(3  ra

XI 

j 05  37

Z  ;0 

 o '

ö

?'

262

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

VO

n

I

C

£

E

C

3

a

C O

12

g.

.:

«

!

t;

a

44

ra

E

a

i>

o

"i

T3

:ra

u

>

E

c:

ra

c

U

3

S

'2

T3

zz

O. 

VO

"

I

in

_3

E

(2

E

3

b.

u

vi

vi

>

C

O

>

1>

JL>

"O

ra

ra

'a ra

oo£ 

1

s--.s

Z  :0

lU

C t 

2 flJ ,

ä

 Ji .5

3-2

_ä  j;   K   3 ä "ra

'C D 2 2 ra --u c:- o  2 2 '5. « Si 5 «J '.

w    >

. o '07

ra  ra

CO  i-J

263

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

OO

«

in

O *n

ON

r-l

TT

ro

o

? ?

Cv

r- OO m 

»

 r~ o 

00 t r~

.        00      00

Ovo

o "O On tt

O    Tt

«

n 

«

n 00

i

i

OO

p

o

CTv v£)  (N t  

      OO

ON ro

0 nO 

00 rn 

\o m

Tt 

  OO 00   l

wm   00

m NO

m

m

ov

o

«

in

OO

OO

r-

o

fS

r-l

M

m

r

«

\

£

>

NO

fO

NO

o

ON

r-

w

fS

fO

m

(N

m

?

  VO

m OO

TT   

(N  

m O

r «n

TT  »O

fO OO

m r4

OO m     o

0>   ON        1/1

    rj

r-l r-l fN      \

00 OO Tj-       o

m 

 ON        r

 TT       \0

o o

gg

00

K

Tt    o

S s

  (N

NO

ro

i

O  00 r OO - 

r-l 

       r-

o fo r* o>

ON

O

OO

o

O

o

Tj-

m

fN

ON

r

00

o.

NO

NO

«

s

r-

Tj-

r

NO

Tt

r-i OO 00 00 t-- Tt ON  

m    

00     o

_

O

90

r-i

r--

ro

(N

r-l

NO

00

On

m

Tt

o>

rs

IN

m

tn

rn

On

»

O ro 00    r~ ro 

 CT\     

ro 00  

     fO

    t    o

C      -N      OO

Tf        -v        

ro ON

ON   OO

Ifl o

8S

ro in

0\ 

Ö

n

NO

-

 o

m o

TT   Tf

r OO

o m

m ON

Ti-    

ro r o 

 m r-l ro r-l OO

O r 0\  ro OO Tf 00 r Tf 

     00

ro     00     00

ro

0\

o

n

m

Tf

m

fN

ON

00

Ov

(N

'fl-

(N

B

w          CQ

C      CIO

44        C

E c

           4>

C 2

4i 

-a

o   c    "

5 ;; "

1 =

I.S 2

o -c

:ccl

a  B     .O

H    o    c     

«

J

 =p fe

o

c

3    -ij

s

 t

 ::=  S    r\    c    Cl

e

k-

a

"3

n

> o

.o a

44    o

 E

2, 00 t t:;  > S  2 tP            

»

-  C

a :S ?    '    t   3   M      I   44    >  ;0   c

CB    TJ

300    E44>2=     E

5 5 g 5 S:o g|    IS O = >    i

H 03  aO 11.11.3:0    c/3

    c/5

44    44 

I   -

1 3   I

ä

ö

 - i 1 i

.2?-o  ca 2  3 -

. > i. S 1 1

£

  00*0

o           a 3 -c 

=

O C a t. >  3

c a i=  >  F5

*-  /span> o   i-

00

C    V)

- - iti o s i; "2

3 - 

 > 5

ra T3

_       E   i   5 =0 =

Q  o. u  c 

  c:  t;

li: :d 

264

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

ON

O

Tf

fO

ON

tn

_

OO

O

*N

r-

O

ON

OO

00

m

-*

r-

O

(N

NO

»

n

o

Tf

NO

in

«

o

(N

Tf

ro

NO

r-

Tt

Tt

NO

IT)

m

NO

NO

o

O

m

N

©

NO

X

ro

ro

NO

   o    00

NO Tf   o

fN  r-l   NO

OO Tf   ro

r- r-  OO 

or- 1/1 tn Tf 

o r- Tf o 

»

ro  r-l o ro in (N

ON

NO

IT)

\ö

ON

-

  o      

©

ON

t

©

Tf r- r-               

O NO t--           M

r-l Tf fN           r*

OO   Tf   

      00

(N          ro      H

CN O in ON       tn

O        OO

OO   ON

o r-J

ro ro

is

On   

ro

O        r-

O

OQ   On

ro OO r--        fM

 v-j         f-

ro o OO         O

fN  fN  O       fO

ro     

©

  r*

o

O

1 -O

O fl

Ov

«

ir>

«

 O-

O r4

1-4

1 r-.

4-, o

S

s

rt m

 o

oe

fl

On 

r ro O 'O NO 

 in

00

in

©

©

ro

«

ro

O

00

ro

ON    in       r-

r

n

O

OO

Cn

NO

OO

ON

O

OO

r-

(N

m

"n

O

(N  00   

Tf 

»

n    

On   

r-  ON

(N  r-

NO

in

g

in

On

ON Tf

«

N

S

fN

1

fS

(N

o

Z

O OO M fN 0\ 'O  O M ro  ro

O ro 

5 O 

in (N

s

"t

s

1

in ro in n r- r-

ON

        TT        -N

fN         ro      -N      

888

ro 

r-    fN

ro

OO

O

OO

fS

ro

ooo ooo

rf >o

O     

© ©

©

>o    in

o

i

tn

Tf

0

r

g

o

«

S

fN fM

Tt

-t

OO

fl

m

o

fN

©

ON

ro 

o

On

n

(N

s

©

fO

fO

Tf

On

On

i

888

NO   O   NO

o

1

OO      OO

NO

O 

 Tf ro in v -  

I

      NO   m   in

NO        

        Tf        Tt

(N         ON     ro     00

ro     fN     00

H O

4->    cg

5 y

knadsinsl ärande pl;

O

ra

i-i

3

Q.

c

w

c

rt

t"   i-

T3

0

o ra

3

V)

«

a 

c

nningmar T. räntebi ndlikvide

2 

ra

5

gc2 

= .!>

a t-

a

.ii

ra

/span>

C

>

X> (U

0

3

u ra

c

m

B E

E

3

2.61

£

£

%:6

C?

00

c

s c/3

44    44

CL 

ts =

2?

5 " 1.3 Z

.2 .

ä

 o. S "       

«

ci = .2 -a a-o E

c "2 e- 3 = 3       E

°

  S  t;  > .3      a

Z > o S

C    

VI

ill

i  

        2   o  w

; 2 -

£

 -S 44               =

1 -5 ii -  il  c                      "1

'   c   t   3 :o i3      CB      ca

; i S S S:

«

 E    E

ill- hI    s   s

) 

«

265

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

n o m \o

nO   

OO

'o o    fO    m

00

Tf  ro

m

Q

in

On

 r-

©

fN

  00

m

O

Tt

r-

   ly-i

7i

"n

o. 

00

NO

s

*N (N

Tf

r- r-l

«

M

O

00

Tf

n

fN

fO

NO

ro

«/-l

r-l

Tf

wm

ND

Tf

\o

r

(N

OO

r-l

Tf

N©

o 00 ON fN ro SO 00  ro   

r-        

in

fN

in    

XI

u

u

OJ

>

.o

OJ

o

ra

c

E

«

E

c

'3

>

E

E

O

c CU

g ;cg V, .=

CO 2   I >   c 2  c

«

 =

£

ti 

X) 

.4-: V

o   :cfl C    C"

°

   i

U.  

rt   44   a   ij  j

ZS          c/   00

Q. 44   '

w

= .2 -S Sxj

E

"2 5- = "C "3

E

£ D (2 O ;

c«

5 C "2

.    ra

j   OJ    c

44   o

44     [/)       

O    C 

5 -a

"2

- o g -8 .-5 1 - 'S

"S- 'c    . -o 3 .2 .2P

I .ii

.'3cgi>>o:oa.i

3-y.;c

H CO aO u. u. 3 O

1/1 

ö

 s

.cd

._ 2           O 

 o 2    44 ?

3  .4  

>    5

C    ">    3

;0  iS

.  T3    v-

D -

XI   

t«

266

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Tablå 5: Jämförelse med Veckans Afiarers (VA) totalindex för perloden juli 1984 t.o.m. 1988, tkr

Syd-

Fond

Trefond

Mellan-

Nord-

Summa

fonden

väst

invest

fonden

fonden

löntagar fonder

Realt fondkapital

inkl. inlevererade

medel

3 407 743

3 963 352

3 744 767

2 926300

3 747024

17789186

Indexportfblj

3 793970

3 728 157

3 799 236

2629138

3715836

17 666 337

Over-/underskott

-386 227

235195

-54469

297162

31 188

122 849

Avvikelse från index

i procent

-10,2

6,3

-1,4

11,3

0,8

0,7

Tablå 6: Jämrörelse med placering i räntebärande värdepapper inom 1 3 AP-fonder­na, ackumulerat tkr

1988    1 index

Kapital   2

Differens tkr

Procent

Sydfonden Fond väst Trefond invest Mellanfonden Nordfonden

Summa Löntagarfonderna

3[REDACTED_TELEFONNUMMER]0 3[REDACTED_TELEFONNUMMER] 300 3056 700

14260500

3407 743 3963 352 3 744 767 2926 300 3 747024

17789186

332943 903452 667967 934000 690324

3 528686

10,8 29,5 21,7 46,9 22,6

24,7

1.

Indexerat med 1-3 AP-fonderna genomsnittliga avkastning.

2.

Realt fondkapital inkl. de medel som inlevererats till 1-3 AP-fonderna.

267

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Tablå 7: Portföljbeskrivning per 1988-12-31, slag av placeringar/portfölj. Marknadsvärde och procentuell andel av totala inneliavet av värdepapper, tkr.

Placering

Sydfonder

1

Västfonden

Trefond Invest

Mellanfonden

Markn. värde

And

%

Ant

Markn. värde

And

%

Ant

Markn. värde

And

%

Ant

Markn. värde

And. Ant

%

1. Aktier med marknadsnot Al A2 OTC Övriga

2 793 346

106410

34268

20800

93 4 1

1

24 3

2 2

3020146

183937

44781

83426

83

5' t 2

35 5 4 2

3072192

269245

241454

676

84 7 7 0

34 5 8 1

1996754

113748

23 264

108157

74 4

1 4

47 6 3

5

Summa

2.    Aktierutan

 marknadsnot

3. K skuldbrev,

 optionsrätter

4. Utländska

 värdepapper

5. Riskreserv

2 954824 39759 13158

15000

98

1 0

3 332290 158085 165 174

15000

91

4

5

3 583 567

43 535

0

98 1 0

2241923 169252 282130

23040

83

6

10

S:al-5

2992 741

100

3640549

100

3627102

100

2670265

99

Därav plac.

1 nyemissioner mm 1988 milj.kr

48813

13700

113000

Tablå 8: Löntagarfondernas och Fjärde AP-fondens värdepappersinnehav per 1988-12-31. Branscher och procen­tuell andel av totala värdepappersinnehavet samt antal i noterade företag.

Bransch

Sydfonden

Västfonden

Trefond Invest

Mellanfonden

1

1987

1988

Antal

1987

1988

Antal

1987

1988

Antal

1987

1988

Antal

Verkstadsindustri

20

23

4

24

24

10

24

20

10

21

21

10

Kem &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.65pt'p class=MsoNormal style='margin-left:6.0pt'> 13

7

1

5

6

3

2

1

1

3

3

3

Skogsindustri

20

27

3

21

15

4

8

6

3

24

15

5

Övriga företag

14

13

8

16

16

9

24

21

12

18

16

14

Fast &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.4pt'p class=MsoNormal style='margin-left:6.0pt'> 12  ,

12

6

16

15

7

14

21

8

13

14

10

Handel

2

0

0

3

5

3

4

5

4

7

5

3

Rederier

0

0

0

0

3

2

0

0

0

0

3

2

Utvecklingsbolag

5

2

1

0

1

1

11

11

4

1

1

2

Förvaltningsbolag

11

11

6

8

8

4

5

5

2

11

15

9

Banker

3

6

2

7

8

2

8

10

4

2

6

3

Dataföretag

0

0

0

0

0

2

0

0

0

0

0

0

Summa

100

100

31

100

100

46

100

100

48

100

100

61

A. Exkl innehav i utländska aktier

B. Fonden får inte förvärva aktier i aktiebolag som driver bank- och försäkringsrörelse.

268

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Nordfonden

Summa löntagarfonder

4:e AP-fonden

Markn.          And värde             %

Ant

Samtliga fonder

Markn. värde

And

%

Ant

Markn. värde

And

%

Ant

Markn. värde

And

%

Ant

3465989

146700

5 600

0

93 4 0 0

29 3

1 0

14348427 820040 349 367 359 356

89

5 2 2

77

14

17

3

14284479

156 788

7 585

359356

91 1 0

2

38 3

1 3

28632876 976828 356952 571739

88 3

1 2

81

14

19

9

3618289

97

15 730893

94

14808208

94

30538 395

94

95 540

3

506171

3

595 548

4

1101719

3

1521

0

461983 53040

3

278 943

35004 45000

2 0

740926

35004 98040

2 0

3715350

100

16646007

100

15 672 703

100

32318710

27000

202513

216000

418513

Nordfonden

Samtli

iga löntagarfonder

4:e AP-fonden'

Stockholms Fondbörs

1987

1988

Antal

1987

1988

Antal

1987

1988

Antal

1987

1988

22

25

6

22

23

21

40

39

12

24

27

4

4

1

5

4

4

20

20

5

8

9

19

22

5

18

17

6

9

9

4

10

10

15

12

5

18

16

29

15

14

8

18

12

23

15

6

16

16

18

10

10

7

13

13

3

5

3

4

4

7

1

1

3

3

1

0

0

0

0

1

4

0

1

1

0

0

0

0

0

3

3

7

3

2

3

2

2

7

6

4

8

8

14

2

2

2

13

13

7

11

3

6

8

5

B

B

B

9

10

0

0

0

0

0

2

0

0

0

0

0

100

100

33

100

100

117

100

99

45

100

99

269

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Tablå 9.1 7: Portföljinnehav per 1988-12-31. Aktier, konvertibla skuldebrev m.m., tkr.

Sydfonden

Västfonden

Markn.-    Andel        Markn.-värde        kap  rös-  värde 

tei-

Noterade bolag

Mellanfonden

Trefond invest

Andel

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

kap   rös-

värde        kap  rös-

värde        kap   rös­

ter                              ter

ter

%     %

%     %

%     %

18550  1,1 0,4

107352 2,9 2,9

Adames Ind

AGA

Alfa-Laval

Allgon

Allhus

Alma

Almedahl B

Anderssons

Anticimex

Anza

Aranäs

Arcona

Argonaut

Aritmos

Artin-Kores

ASEA

Astra

Atlantica ob

Atlas Copco

Avesta

Bacho
[REDACTED_EFTERNAMN] Cap
[REDACTED_EFTERNAMN] INd
[REDACTED_EFTERNAMN] Ind kvb
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bergm o Bev

Betongbyggen

Betongind

Beväringen

BGB

Bilspedit

Bk Elektro

BNL

Bongs

Borås W

BPA

BRIO

Bruks.Mek

Cabanco

Cardo

Catena

Cederroth

Cominvest

Componenta

Constructa

Convexa

Custos

Dacke

Databolin

Datatronic

Datema ob

24090 0,2 0,4

48 638 0,5 0,3 37 754 0,5 0,1

34996 0,4 0,1 38211 0,6  O

23 800 3,2 1,9

57525  2 1,4 33 250  2  2

31289 3,2 4,2

210852  7  7

20846 0,1 0,1

40146 0,2 0,2  106280 0,5 0,4  123070 0,5 0,6 206298 1,3 1,5  156591  1   1 10834 6,1 6,1

9300 0,3 0,3 40996 1,3 0,9

7000 0,7 0,7

2610 0,6 0,2 42981 1,5 1,2  154077 5,2 5,2

107 107 2,9 1,5  166949 4,1  8   18375 0,7 0,2

19 890 7,4 4,1

2 295

0,9

0,5

1540

0,8

0,5

72714 2,9 2,9   71 189 2,8 2,i

9 877

0,4

0,4

45050

9,8

5,6

40425

7,7

4,1

14818

1,7

0,9

270

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Nordfonden

S.a löntagarfonder

4;e AP-fond(

sn

Samtliga fonder

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

värde

kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

%

%

%

%

%

%

%

%

107 724

1,1

0,8

723 753

7

9

831477

8,1

9,8

105 750

1,5

0

181715

2,6

0,1

450509

6,7

0

632 224

9,3

0,1

31289

3,2

4,2

31508

3,6

1,4

62 797

6,8

5,6

23 800

3,2

1,9

96092

13

7,7

119892

16

9,6

57525

2

1,4

186 390

6,4

7,3

243915

8,4

8,7

33 250

2

2

33 250

2

2

210852

7

7

210852

7

7

141 170

0,6

0,3

431 512

1,9

1,6

1068 558

4,5

3,9

1 500070

6,4

5,5

157535

1

0,8

520424

3,3

3,3

1225 296

7,6

7,2

1745 720

11

11

10834

6,1

6,1

68087

1,1

1,1

10834 68087

6,1 1,1

6,1 1,1

9 300

0,3

0,3

9 300

0,3

0,3

79 500

2,8

1,9

120496

4,1

2,8

188477

6,7

4,6

308 973

11

7,4

56000   5,2 3,3    63000  5,9

2 610  0,6 0,2

61600   2.1 2,1   258658  8,8 8,5

292431  7,7 9,7

22 185

8,3

4,6

18550

1,1

0,4

1540

0,8

0,5

107352

2,9

2,9

71638   2.9 2,9   225418

9

9

45050

9,8

5,6

67 102

7 585

6,3       4 2,1    0,8

130102 7 585

12 2,0

8 0,8

2610 258658

0,6 8,8

0,2 8,5

292431

7,7

9,7

58 133

3,5    0,4

22 185 76 683

8,3 4,6

4,6 0,8

1 540

0,8

0,5

107 352

2,9

2,9

225418

9

9

45050

9,8

5,6

40425  7,7 4,1

40425  7,7 4,1

14818  1,7 0,9

14818  1,7 0,9

271

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Sydfonden

Noterade bolag

Västfonden

Mellanfonden

Trefond invest

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

värde        kap   rös-

värde        kap   rös-

värde        kap   rös-

värde        kap   rös­

ter                              ter                              ter

ter

%     %

%     %

%     %

%     %

31957 7,9 4,7 15224 4 1,9 44121   0,2       O

48576 13 5,9 71540 0,3  O

Devehissar

Duni

EBS

Edebe

Eken

Eldon

Electrolux

Eneqvist
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ernst römgr.

Esab

Esselte

Essve Prod

Euroc

Exab

Exp. Inv

FABEGE

FFNS

Finansrutin

Finnveden

Fjällräven

Folkebolagen

Fordonia

Forsheda

Fortet

Frico

Gambro

Garphytt ob

Geveko

Gorthon Inv

GotaGruppen

Gotl. Red

Gullspång

H& font-family:Verdana'>H& font-family:Verdana'>H[REDACTED_EFTERNAMN]

Hasselblad

Hasselfors

Hexagon

HexaTrade

HILAB

HP Färg

Hufvudst

Hötorget

IBS

IDK Data

Ind.-Matem.

Indevo

Industriv

Infina

Int Credit

Inter Innov

Investor A

Investor

ITABB

69920 0,5  O

61647   0,3      O 87 584  0,2    0,2

86088 6,3  8

60990 4,4 5,7

36381 0,8 0,3   56975 1,2 1,3   80719 1,7 1,6

14573 1,8 0,5

21960 0,9 0,5

676 0,2  O

4 375

1,4

0,7

1435

0,2

0,1

23 709

0,9

0,4

46845

7,3

7,3

18200

4,7

1,8

13539 15 5,9

50255  2  1

70800 1,4 1,5   31200 0,7 0,7

44000 1,1 0,6  110000 2,6 1,5

31350 1,3 0,6

82 500 3,3 1,5

25854 4,3 4,3   42656 7,1 7,1 74841 5,9 3,2

22 270   4,

21007 16 6,3

42455 4,8 1,7

11 172 0,3 0,1

3 800 6,1 2,3

16 963 4,2 4,2

26 784 3,4 3,4

9 331    1,5    0,8 50501   0,6    0,4

272

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Nordfonden

S:a löntagarfonder

4:e AP-fonden

Samtliga fonder

Markn.-värde

Andel kap  rös­ter

%     %

Markn.-          Andel värde              kap   rös­ter

%     %

Markn.-          Andel värde              kap   rös­ter

%     %

Markn.-         Andel värde              kap   rös­ter

%     %

31957

63 800

177 308

7,9

17

0,8

4,7

7,8

0

23375 918502

6,8

4,5

4 0,2

59 332

63 800

1095810

15 17 5,3

8,7 7,8 0,2

126960

0,9

0

284464

1,6

0,2

553 825

4

0

838 289

5,6

0,2

137585

2,9

2,5

147078 311-660

11 6,6

14

5,7

73489 258141 285 545

5,3 3,8 6,1

4,4 1,4

7,2

220567 285 141 597 205

16

3,8

13

18 1,4 13

15 200

1

0,2

15 200 21960 14573

1 0,9 1,8

0,2 0,5 0,5

15 200 21960 14573

1 0,9 1,8

0,2 0,5 0,5

5600

8 2,5

5 600

8 2,5

5600

8 2,5

676

0,2

0

4375

1,4

0,7

1435

0,2

0,1

13539

15

5,9

73964

2,9

1,4

46845

7,3

7,3

18 200

4,7

1,8

102000

2,1 2,2

5961  0,2 0,1 49 500  7,7 7,7

4 375 1435 13 539 79925 96345 18 200

102000

1,4

0,7

0,2

0,1

15

5,9

3,1

1,5

15

15

4,7

1,8

2,1

2,2

154000  3,7 2,1 113850  4,6 2,1

357035  8,5  5 126844  5,1 2,4

511035   12 7,1 240694  9,7 4,5

6510

74 841

22270 21007

11

11

5,9

3,2

4,1

1,2

16

6,3

42455  4,8

3800 11 172

6,1 2,3 0,3 0,1

26 784

3,4

3,4

16963

4,2

4,2

9331

1,5

0,8

50501

0,6

0,4

303012  8,7 8,2

59 280

10 8,6

68510

11

11

74 841

5,9

3,2

22 270 21007

4,1 16

1,2 6,3

42455

4,8

1,7

3 800 314184

6,1 9

2,3 8,3

26 784 16 963 68611 50501

3,4

4,2

12

0,6

3,4 4,2 9,4 0,4

18 

Riksdagen 1988/89. 1 sami Nr 144

273

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Sydfonden

Noterade bolag

Västfonden

Mellanfonden

Trefond invest

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

värde        kap   rös-

värde        kap   rös-

värde        kap   rös-

värde        kap   rös­

ter                              ter                              ter

ter

%     %

%     %

%     %

%     %

Jc&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:13.2pt'p class=MsoNormal>

'

Jeppson Pac

14539

5,4

3,7

JM Bygg

58825

1,5

0,7

69 750

1,8

0,9

21850  0,5

0,3

JämtLbank

Kabe

Kinnevik

30150  0,7

0,1

Klövern

42 875

1

0,4

187 730

8,6

1,9

Korsnäs

157968

2,2

2

69914      1

0,8

Kramo

1 176   0,5

0,2

Källdata

Latour

Lekseils

Lindab

56 160

7,2

3,5

Lodet

Lundbergs

25000

0,3

0,1

76245

0,9

0,2

78000

0,9

0,2

16000  0,2

0

Lundgr.El

Malmros

Marabou

3 322

0,2

0,1

124985

8,4

7,8

Marieberg

167389

3,7

1,3

98 175   2,1

0,8
[REDACTED_EFTERNAMN]

8 556

15

4,8

Memory Data

Metallhyttan

2 377

2

0,6

MoDo

182 736

0,5

0,1

32 838

0,8

0,2

44011       1

0,3

Modulföretag

Munksjö

18431

0,9

0,9

4 800  0,2

0,3

Måldata

NCB

NEA

37 800    11

6,3

Nisses

28 800

1,3

0,4

NK

80852   5,1

5,4

Nobel Ind

Nolato

Nord Thul

27 473   3,4

1,2

Nord.Fj.ob

Nordbanken

42250

1,3

1,3

Norden

14080  9,6

4,3

Nordstjernan

66813

0,8

0,8

Norsk Data

OEM-Automat

IPIAB

Opus

Orrefors

Perstorp

Pharmacia

19855

0,2

0,1

11569   0,1

0,2

Pharos

Piren

PKbanken

35000  0,3

0,3

Platzer

Procordia

67285

0,1

0

55062

0,4

0,3

40660

0,3

0,3

16000  0,1

0,1

Programator

Pronator

54465

4,1

2,1

Protorp

Proventus

120600

35712   1,7

0,9

Providentia

62034

0,9

0,6

Pulsen

6435

7,9

3,2

274

Prop.

1988/89:144

Bilaga 9

Nordfonden

S:a löntagarf

"onder

4;e AP-fonden

Samtliga fonder

Markn.-värde

Andel kap   rös­ter

%     %

Markn.-värde

Andel kap   rös­ter

%     %

Markn.-värde

Andel kap   rös­ter 

%     %

Markn.-värde

Andel ' kap   rös­ter

%     %

14539 150425

5,4 3,8

3,7 1,9

45600

1,1

0,5

14539 196025

5,4 4,9

3,7 2,4

106863 232 825

4,9 3,3

1,5

2,4

.30150

337468

460707

1 176

0,7

16

6,5

0,5

0,1 3,8 5,2 0,2

3674

1,6

0,8

30150

337468

460707

4850

0,7

16

6,5

2,1

0,1

3,8

5,2

1

56160

7,2

3,5

56160

7,2

3,5

82 334

0,9

0,2

277 579

3,2

0,7

275 579

3,2

0,7

195 950

4,3

1,5

128 307

461514

8 556

8,6 10 15

7,9 3,6 4,8

128 307

461514

8 556

8,6 10 15

7,9 3,6 4,8

273 984

3,4

0,7

2 377 533 569

23231

2 5,7

1,1

0,6 1,3

1,2

239 786

4,5

5

2 377 773 355

23231

2 10

1,1

0,6

6,3

1,2

33 750 48477

1,8 3,1

2,2 3,5

33 750 37 800 28 800

129 329

1,8

11

1,3

8,2

2,2 6,3 0,4 8,9

29812

1,6

2

63 562

37 800

28800

129 329

3,4 11 1,3

8,2

4,2 6,3 0,4 8,9

27 473  3,4 1,2                    27 473

3,4

1,2

45 250

1,3

1,3

14080

9,6

4,3

66813

0,8

0,8

42250

1,3

1,3

14080

9,6

4,3

297 549  3,4 4,5   364 362

4,2

5,3

38 250    18 2,8

87 500   0,7 0,7 41 794   0,3 0,3

38 250 31424

18 0,3

2,8 0,3

314947 486073

6,6 4,5

2,9 2,6

38 250 314947 517497

18 6,6 4,8

2,8 2,9 2,9

122 500

1

1

122 500

1

1

220801

1,2

1

270592

2

1,7

491393

3,2

2,7

54465

4,1

2,1

54465

4,1

2,1

156312

62034

6435

1,7 0,9 7.9

0,9 0,6

3,2

156312

62034

6435

1,7 0,9 7,9

0,9 0,6

3,2

275

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Noterade bolag

Sydfonden Markn.-    Andel

Västfonden

Trefond invest

Mellanfonden

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

värde

kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

%

%

%

%

%,

%

%

%

Ratos

57511

0,9

0,4

Regnbågen

40605

2,9

1,1

25649

1,8

1,7

Roslags En

Rottneros

52 800

9,7

9,7

Round Office

5000

28

15

Saab-Scania

94939

0,7

0,5

83279

0,6

0,5

Sandb &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.9pt'p class=MsoNormal>

23718

7,2

3,8

Sandvik

SCA

355 155

1,7

0,4

123443

0,6

0,3

73610

0,4

0,1

77158

0,4

0,2

Scandiafelt

20767

6,8

6,8

Scpa

SDS

SE-banken

102658

0,5

0,5

84280

0,4

0,4

43000

0,2

0,2

41455

0,2

0,2

SHB

69921

0,4

0.4

179147

1,1

1,1

182400

1,2

1,2

63263

0,5

0,4

SIAB

34678

1,5

1,7

68200

3

2,5

45 824

2

1,4

SILA

29 750

1,2

1.2

66950

2,9

2,9

29050

1,2

1,2

Skandia

58 824

0,8

0,5

141264

1,3

1,3

40320

0,4

0,4

Skandia Int

45 668

0,6

0,6

89930

1,2

1,2

Skånska

229630

0,9

0,5

158759

0,6

0,4

147350

0,6

0,3

79 376

0,3

0,2

Skaraborgsb

SKF

88 856

0,8

1

Skoogs

60240

13

5,7

Skrinet

54390

11

8,1

94256

20

14

Skåne-Gr

22 112

0,8

1,6

Skånska B.

71267

4,9

3

SMZ

Spendrup

45000

12

5,4

Stena

16613

1,2

0,6

Stora

272 758

1,4

1,4

172 320

0,9

1

114590

0,6

0,5

140066

0,7

0,7

Strålfors

19 729

2

1,2

7644

0,8

0,5

Svedbergs

SvKredit

3620

0,4

0,4

SwePart

Sydkraft

220989

1,4

0,8

27461

0,2

0,3

21754

0,1

0,2

Sydostinvest

2 250

2,7

1,2

Taxfree

ThomeeHörle

Thorsman

17519

3,8

3,8

Tivox

Trelleborg

VBG

Viak

VLT

Volvo

476 322

1,6

0,4

312475

1

0,8

220800

0,7

0,2

178990

0,6

0,2

Wallenstam

50794

4,1

1,9

Wermlandsb

WM

Zetterbergs

Åkermans

55 395

9,8

6,6

Ångpanneför.

41268

7,3

1,5

Öresund

Östg.Ensk B

2954824

3332290

3583567

2241923

276

Prop.

1988/89:14'

Bilaga 9

Nordfonden

S:a l

ö

ntagarfonder

4:e AP-fonden

Samtliga fonder

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

v

ä

rde

kap

r

ö

s­ter

v

ä

rde

kap

r

ö

s­ter

v

ä

rde

kap

r

ö

s­ter

v

ä

rde

kap

r

ö

s­ter

%

%

%

%

%

%

%

%

57511

0,9

0,4

57511

0,9

0,4

87450

6,2

1,7.

153 704

11

4,5

153

704

11

4,5

52 800

9.7

9,7

52 800

9,7

9,7

5000

28

15

5000

28

15

121484

0,8

0,6

299 702

2,1

1,6

281415

1,9

1,9

581 117

4

3,5

23718

7,2

3,8

11700

3,5

1,9

35418

11

5,7

112 990

0,7

0,2

112 990

0,7

0,2

903226

5,9

5,7

1016216

6,6

5,9

117 860

0,6

0,7

747226

3,7

1,7

942666

4,6

4,6

1689892

8,3

6,3

20767

6,8

6,8

20767

6,8

6,8

120400

0,5

0,5

391793

1,8

1,8

391793

1,8

1,8

182400

1

1,1

677 131

4,2

4,2

677131

4,2

4,2

127875

5,6

4,9

276 577

12

11

71803

3,1

1,3

348 380

15

12

21000

0,9

0,9

146750

6,2

6,2

143000

6,2

6,2

289 750

12

12

100800

0,9

0,9

341208

3,4

3,1

341208

3,4

3,1

131598

1,8

1,8

131598

1,8

1,8

82095

0,3

0,2

697210

2,7

1,6

974994

3,7

2,6

1672204

6,4

4,2

88 856

0,8

1

351079

3,2

4,3

439935

4

5,3

60240

13

5,7

60240

13

5,7

148646

31

22

148646

31

22

22 112

0,8

1,6

22 112

0,8

1,6

71267

4,9

3

71267

4,9

3

45000

12

5,4

45000

12

5,4

16613

1,2

0,6

16613

1,2

0,6

152 180

0,8

0,8

851914

4,4

4,4

80750

0,4

0,1

932664

4,8

4,5

27 373

2,8

1,7

27 373

2,8

1,7

3620

0,4

0,4

3620 0

0,4 0

0,4 0

270204

1,7

1,3

776281

5,2

7,7

1046485

6,9

9

2 250

2,7

1,2

2250

2,7

1,2

17519

3,8

3,8

2088

0,5

0,5

19607

4,3

4,3

254 722

2,3

1,2

254 722

2,3

1,2

291490

1

0,2

1 480077

4,9

1,8

1 109452

3,5

6,3

2589 529

8,4

8,1

50794

4,1

1,9

50794

4,1

1,9

55 305 41268

9,8

7,3

6,6 1,5

55 305 41268

9,8

7,3

6,6 1,5

3618289

15730893

14808208

30539101

277

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Tablå 9.8-9:   Portföljinnehav per 1988-12-31. Aktier, konvertibla skuldebrev m.m. tkr

Onoterade

Sydfonden

Västfonden

Trefond

invest

Mellanfonden

bolag

Mark.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

värde

kap.

rös­ter

värde

kap.

rös­ter

värde

kap.

rös­ter

värde

kap.

rös­ter

%

%

%

%

%

%

%

%

ActC Collecti

.300

25

25

SCTAB

500

20

20

Ideon AB

240

1

1

Utveckl. Kra

5000

3,7

1,6

MEDSC AB

1050

3,7

1,6

Morgana AB

1000

17

17

Scaniainv. A

5 704

25

19

SICON AB

16

23

17

SMG AB

25000

18

18

25000

18

18

Sydalpin AB

200

6,5

8,4

Tollarpkaros

750

42

42

Datamönster

1000

49

49

Emissionsteknik

12083

17

3

Interprodukt

300

25

25

Komponentutv.

11250

25

21

Nordsjöfrakt

49000

30

30

Palpax AB

3 928

2,8

1

Sjuhärads Inv

161

0,6

0,2

Wikhede Mekan

600

20

20

Hällede

8 500

49

49

Försäkr. Njord

21618

21

15

250

0,2

0,2

Kolm.Djur.Fast

5000

17

17

Wihlborg&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.1pt'p class=MsoNormal>

8417

2,1

0,3

Design-Funkt.

26711

Facit Int

10154

Vargön Alloys

10000

Pusslet Fastigh.

5424

Lerdalshöjden

5007

Salmo

3000

Södert.Konf.slot

3000

Optimus

2667
[REDACTED_EFTERNAMN] Bygg

2000
[REDACTED_EFTERNAMN] Fiber

675

Connova Inv

2000

Nordic Broker

1515

SEA

1010

SweDrug

139

Balticgruppen

Realia Fastigh.

Malmfältens Fin.

Uddeholm

9063

0,9

0,4

UV-shipping

70700

8,3

8,3

70700

8,3

8,3

Avesta Kraft

Bioinvent

Bota

Centruminvest

Convectus

Dentala Prot.Lab

Enerek AB

Four Seasons

Gruvkraft

278

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Nordfonden

S:a L

ö

ntagarfonder

4:e AP-fonden

Samtliga fonder

Mark.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

v

ä

rde

kap

r

ö

s­ter

v

ä

rde

kap

r

ö

s­ter

v

ä

rde

kap

r

ö

s­ter

v

ä

rde

kap r

ö

s­ter

%

%

%

%

%

%

%  %

300

25

25

500

20

20

500

20

240

1

1

240

1

5000

3,7

1,6

1050

3,7

1,6

1000

17

17

4 704

25

19

4 704

25

16

23

17

16

23

50000

37

37

50000

37

200

6,5

8,4

200

6,5

750

42

42

750

42

1000

49

49

1000

49

12083

17

3

12083

17

300

25

25

300

25

11250

25

21

11250

25

49000

30

30

49000

30

3928

2,8

1

3928

2,8

161

0,6

0,2

161

0,6

600

20

20

600

20

8 500

49

49

8 500

49

21868

21

16

21868

21

5000

17

17

5000

17

8417

2,1

0,3

8417

2,1

26711

0

26711

0

10154

0

10154

0

10000

0

10000

0

5424

0

5424

0

5007

0

5007

0

3000

0

3000

0

3000

0

3000

0

2 667

0

2667

0

2000

0

2000

0

675

0

675

0

2000

0

2000

0

1515

0

1515

0

1010

0

1010

0

139

0

139

0

19602

25

15

19 602

25

15

19602

25

5038

8

12

5005

8

12

5005

8

.200

1,2

0,3

200 9063

1,2 0,9

0,3 0,4

200 9063

1,2 

0,9

70700

8,3

8,3

212100

25

25

32686

2250

4210

24641

15 500

21816

500

78 750

5188

13 30 20 38 19 30 22 32 9,5

28 28 7,8 29 21 7,1 20 14 22

212100

32686

2250

4210

24641

15 500

21816

500

78 750

5 188

25 13 . 30 20 38 19 30 22 32 9,5

279

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Tablå 9.9:   Portföljinnehav per 1988-12-31. Aktier, konvertibla skuldebrev

Onoterade

Sydfonden

Västfonden

Trefond invest

Mellanfonden

bolag

Mark.-      Andel

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

värde        kap. rös-

värde        kap. rös-

värde        kap. rös-

värde        kap. rös­

ter                              ter                              ter

ter

%     %

%     %

%     %

%     %

Holmen Kraft

Junkaravan

NKR Intressent

Nord-Invent

Näringslivskred.

Opti Sensor

Refina

Robustus

SNSW Elektron

SSAB

SwedeChrome

Swed.Opt. Exc

Swed Genetic

Uwelast

Ventronic

Visentkraft

Älvkraft

39760

158085

43535

169252

280

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Nordfonden

S:a Löntagarfonder

4:e AP-fonden

Samtliga fonder

Mark.-

Andel

Markn.-          Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

värde

kap   rös­ter

värde              kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

värde

kap  rös­ter

%     %

%

%

%

%

%     %

54000

45

22

54000

45

7 500

4,9

9,7

7 500

4,9

8 500

16

5,8

8 500

16

2 505

8,3

1,2

2 505

8,3

16000

33

48

16000

33

4000

20

20

4000

20

6000

38

38

6000

38

46250

25

35

46250

25

25

50

50

25

50

116150

8,3

5

116150

8,3

42177

15

15

42177

15

2186

2,8

2,4

2186

2,8

42400

33

45

42400

33

2000

30 48

30 50

2000 0

30 48

10314

13

28

10314

13

50000

16

29

50000

16

95540

506172

595548

1101720

281

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Tablå 9.10:   Portföljinnehav per 1988-12-31. Aktier, konvertibla skuldebrev m.m., tkr

Onoterade

Sydfonden

Västfonden

Trefond invest

Mellanfonden

konvertibler m.m.

Mark.-      Andel

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

Markn.-    Andel

värde        kap. rös-

värde        kap. rös-

värde        kap. rös-

värde        kap. rös­

ter                            ter                            ter

ter

%     %

%     %

%     %

%     %

SCT AB

1 500

MEDSC AB

1218

Morgana AB

4000

Sydalpin AB

1 440

Zeol Kemi

5000

CIAB

510

Interprodukt

900

Wikhede

900

CIAB

HL Display

Bioinvent

Centruminvest

Enerek aB

Four Seasons

Gruvkraft

Holmen Kraft

Näringslivskred.

Refina

Esselte

Inter Innovation

Mercom

Ventronic

Totalt

13158       5

2310

282

Prop.

1988/89:144

Bilaga 9

Nordfonden

S:a Löntagarfonder

4:e AP-fonden

Samtliga

fonder

Mark.-

Andel

Markn.-          Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

värde

kap

rös­ter

värde             kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

%

%

%

%.

%

%

%

%

1500              0

0

1500

0

0

1218               0

0

1218

4000              0

0

4000

1440              0

0

1440

0

0

5000              0

0

5000

0

0

510              0

0

510

0

0

900              0

0

900

0

0

900              0

0

900

0

0

1021

1021               0

0

1021

0

0

500

500               0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0

0

6 750

17680 500

15000 6670 6000

28000 4000 5187

10000

500

6 750

17680

500

15000

6670

6000

28000

4000

5187

10000

0

0

0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0

0

0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0

0

1521

2

16989            10

99787

12

116776

22

283

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Tablå 9.11:   Portföljinnehav per 1988-12-31. Aktier, konvertibla skuldebrev m.m., tkr

Noterade

Sydfonder

1

Västfonden

Trefond invest

Mellanfonden

konvertibler m. m.

Mark.-

Andi

;1

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

värde

kap.

rös­ter

värde

kap.

rös­ter

värde

kap.

rös­ter

värde

kap. rös­ter

%

%

%

%

%

%

%     %

Asea

9671

Modo

142680

45 500

SCA

10100

Sydkraft opt

413

Stora

61331

Catena

57460

Pronator

32 900

Bilspedition

26 322

NordstrÄ[REDACTED_EFTERNAMN]

13694

SKF

5 773

Avesta

4070

Diös

2 745

Kinnevik

288

Arcona

4445

Convexa

8 362

Cominvest

2 204

Industrivärden

7157

Beväringen

3683

Havsfrun

1574

Anderssons

4455

GotaGruppen

167

Totalt

0

0

162864

4

0

0

282130

18

Utländska aktier

Summa värdepapper

3007742

3655549

3627102

2693305

284

Prop. 1988/89:144 Bilaga 9

Nordfonden

S:a Löntagarfonder

4;e AP-fonden

Samtliga fonder

Mark.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

Markn.-

Andel

värde

kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

värde

kap

rös­ter

värde

kap  rös­ter

%

%

%

%

%

%

%     %

9671

9671

188180

94984

283164

10100

84172

94272

413

413

61331

61331

57460

57460

32900

32900

26322

26 322

13694

13694

5 773

5 773

4070

4070

2 745

2 745

288

288

4445

4445

8 362

8 362

0

0

444994

15

179156

35004

2

624150

35004

15

3715350

16699048

15717703

32416751

285

Riksförsäkringsverket

UTVÄRDERING AV MEDELS­FÖRVALTNINGEN VID LÖNTAGAR­FONDERNA OCH FJÄRDE AP-FON­DEN 1988

RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

MISSIV 1989-03-30

2069/89-431.5

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

Regeringen

Socialdepartementet

Finansdepartementet

Riksförsäkringsverket (RFV) har enligt lagen (1983:1092) om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) ålagts att årligen avge utlåtande över löntagarfondstyrelsernas och fjärde fondstyrelsens förvahning av medel. Detta åläggande utvidgades till att omfatta den femte fondstyrelsen, vilken genom ändring av APR (prop. 1987/88:167) föreslogs inrättad fr.o.m. den 1 juli 1988. Femte AP-fonden har inte bedrivit verksamhet under 1988. 1 enlighet med ovanstående överlämnas bifogade inom verket utarbetade promemoria "Utvärdering av medelsförvaltningen vid löntagarfonderna och fjärde AP-fonden år 1988".

Enligt den propositionen som låg till grund för lagen (prop. 1983/84:50) bör riksförsäkringsverkets utvärdering göras "med utgångspunkt i pen­sionssystemets intresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sätt att "kraven på god avkastning, iångsiktighet och risk­spridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på att granska fondstyrelsernas medelsförvaltning. Innebörden av själva utvärderingsuppdraget diskuterades utförligare i verkets första utlå­tande avseende verksamhetsåret 1984.

Löntagarfondstyrelserna rekvirerade sammantaget i det närmaste 2,3 miljarder kronor under. 1988. Detta motsvarar ca 13 % av löntagarfonder­nas marknadsvärderade tillgångar vid årets slut. Motsvarande procentsiff­ra för 1987 var 29 %. Den tidigare snabba uppbyggnadstakten har därmed avtagit.

Utvecklingen på Stockholms fondbörs återspeglas i fondernas resultat­räkningar för år 1988. Samtliga delfonder överträffade med god marginal avkastningskravet 1988. Sett över fondernas hela verksamhetsperiod har fjärde fondstyrelsen överträfTat resultatkravet med drygt 12,4 miljarder kronor och löntagarfondstyrelsema har sammantaget överträfTat avkast­ningskravet med drygt 5,1 miljarder kronor.

De i promemorian redovisade resultaten av utvärderingen ger inte riks­försäkringsverket anledning att framföra några särskilda anmärkningar om fondernas resultat eller placeringar av de förvaltade medlen under år 1988. Verket vill dock rikta uppmärksamhet på att första löntagarfonden (Sydfonden) i alltför ringa omfattning har informerat de lokala fackliga organisationerna om att fonden innehar aktier för vilka rösträttsöverlåtan­de kan begäras enligt 38 § APR.

I egenskap av den myndighet som administrerar rekvisition av nytt grundkapital vill riksförsäkringsverket framhålla att det är av intresse att innebörden av ändringen av 26 § APR beträffande fjärde och femte fond-

288

styrelsernas medelramar förtydligas. Mot bakgrund av den i promemorian    Prop. 1988/89:144 förda diskussionen anser riksförsäkringsverket att det bör klargöras att    Bilaga 10 medelsramen för fjärde och femte fondstyrelserna skall vara en procent av 1 3:e AP-fondernas bokförda fondkapital vid utgången av närmast före­gående kalenderår. Därutöver har riksförsäkringsverket noterat att

första löntagarfonden (Sydfonden) har en stark koncentration av sina största aktieplaceringar

tredje löntagarfonden (Trefond Invest) har en relativt hög omsättnings­kvot

fjärde löntagarfonden (Mellansvenska löntagarfonden) har 900 miljo­ner kronor i outnyttjade disponibla medel vid utgången av 1988

revisorerna för de olika delfondstyrelserna ännu inte har lyckats åstad­komma att helt likformiga redovisningsprinciper tillämpas.

1 handläggningen av detta ärende har förutom undertecknad Scherman deltagit ledamöterna Albåge,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Korpi och[REDACTED_EFTERNAMN]. Därjämte har närvarit avdelningscheferna K Eriksen, T Eriksen och[REDACTED_EFTERNAMN]. Styrelsens sekreterare Molvidson samt avdelningsdirektören Reimfelt, den senare som föredragande.

K G Scherman

Kurt Reimfelt

289

19   Riksdagen 1988/89. 1 saml. Nr 144

Utvärdering av medelsförvaltningen vid

'   °p- 1988/89:144

löntagarfondema och fjärde AP-fonden år 1988

" 

Riksförsäkringsverket (RFV) har enligt lagen (1983:1092) om reglemente for allmänna pensionsfonden (APR) ålagts att årligen avge utlåtande över löntagarfondstyrelsemas samt fjärde fondstyrelsens förvaltning av medel. Detta åläggande utvidgades till att omfatta den femte fondstyrelsen, vilken genom ändring av APR (prop 1987/88:167) föreslogs inrättad fr. o. m. den 1 juli 1988. Det kan redan här konstateras att femte AP-fonden inte har bedrivit verksamhet under 1988. Föreliggande PM har upprättats med anledning av ovanstående åläggande.

1 Utvärderingsuppdraget

Enligt den proposition (prop 1983/84:50) som låg till grund för lagen om reglemente för allmänna pensionsfonden bör riksförsäkringsverkets utvär­dering göras "med utgångspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sätt att "kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngd­punkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på att granska fondstyrelser­nas medelsförvaltning. Innebörden av själva utvärderingsuppdraget disku­teras utförligare i RFV:s första utlåtande, dvs. avseende verksamhetsåret 1984.

De fem löntagarfondemas (LTF I-V) och Qärde AP-fondens verksamhet utvärderas även av riksrevisionsverket (RRV) samt granskas av fondemas revisorer. RFV har sålunda inte någon anledning att genomföra en regel­rätt revision av fondernas verksamhet.

2 Uppföljning av föregående års utvärdering

I regeringens skrivelse 1987/88:174 med en redovisning av allmänna pen­sionsfondens verksamhet år 1987 berör föredragande statsrådet några frågor som tagits upp i RFV:s och RRV:s utvärderingar.

Fondemas omsättning av aktier.

Regler för anmälan och registrering av värdepappershandel som görs av ledamöter och anställda inom respektive fondstyrelse (insiderregler).

Förvärv av bostadsrätt för bostadsändamål åt en fondstyrelses verkstäl­lande direktör.

Likformiga redovisningsprinciper.

Riksförsäkringsverket konstaterade i sin utvärdering avseende verksam­

hetsåret 1987 att Sydfonden (LTF 

I) 

under 1987 haft en omsättning på sin

portfölj som var i det närmaste dubbelt så hög som börsen som helhet. En

sådan relativt hög omsättning kan komma i konflikt med kravet på att

fondernas placeringar ska präglas av långsiktighet. Sydfondens styrelse

angav som skäl till den höga omsättningen att man hösten 1987 beslutat att

290

koncentrera aktieportföljen vilket föranledde betydande omplaceringar.    Prop. 1988/89:144 Mot bakgrand av denna förklaring finner föredragande statsrådet "inte    Bilaga 10 anledning till någon ytterligare kommentar".

Angående s. k. insiderregler kan konstateras att Sydfondens styrelse vid sammanträde 1988-08-18 fastställt regler för styrelsemedlem, verkställan­de direktör och annan tjänsteman i fonden rörande egen eller närståendes handel med värdepapper m. m. Därmed har samtliga fondstyrelser utfor­mat sådana regler.

Nordfondens (LTF V) köp av en bostadsrätt, vilken upplåtits med hyresrätt åt fondens verkställande direktör, aktualiserade frågan huravida förvärvet var förenligt med 15 a § APR. Riksförsäkringsverket skrev i sitt utlåtande att verket "har utifrån sin utgångspunkt inget att invända mot en tolkning av ifrågavarande bestämmelse som möjliggör ett sådant arrange­mang som femte löntagarfondstyrelsen beslutat om". Föredragande stats­rådet pekar på att för banker är rätten att för bostadsändamål förvärva fast egendom, tomträtt och bostadsrätt uttryckligen reglerad i 2 kap 4 § 4 punkten bankrörelselagen (1987:617). Han skriver vidare "När det gäller möjligheter att vidta olika personalpolitiska åtgärder finner jag inte skäl att fondstyrelserna skall vara mer begränsade än till exempel banker. Jag utgår från att det bara kan röra sig om undantagsfall, men fondstyrelsemas reglemente bör i förtydligande syfte kompletteras med en bestämmelse motsvarande den som finns i bankrörelselagen".

Vad gäller olikheter i fondstyrelsemas redovisningsprinciper konstate­ras i regeringens skrivelse att denna fråga tidigare har behandlats (rege-ringsbeslut 1986-01-30) och att en bättre likformighet har uppnåtts. Före­dragande statsrådet "fömtsätter att revisorerna fortsätter sitt arbete så att de kvarvarande olikheterna snarast kan överbryggas".

En genomgång av fondernas årsredovisningar för 1988 visar att några fondstyrelser inte har angivit efter vilka principer börsnoterade aktier har marknadsvärderats. Det kan, efter förfrågan, konstateras att värderingen av börsnoterade aktier till marknadsvärde vid utgången av 1988 har skett efter två olika principer. Sydfonden (LTF I) och Mellansvenska löntagar­fonden (LTF 

IV) 

har använt sig av senaste betalkurs 1988-12-30 och om sådan saknas, köpkurs samma dag. Övriga löntagarfonder och fjärde AP-fonden har använt sig av lägsta betalkurs 1988-12-30 och om betalkurs ej fanns, köpkurs samma dag. Under 1988 har, enligt uppgift, dels represen­tanter för vissa löntagarfonder, dels revisionsordförandena för löntagar­fondstyrelserna var för sig diskuterat redovisningsprinciper. Vad gäller värdering av börsnoterade aktier förordade löntagarfondsrepresentantema lägsta betalkurs medan revisionsordförande förordade senaste betalkurs. Det är mot denna bakgrand användningen av dessa två skilda principer skall ses. Det bör slutligen nämnas att en beräkning visar att skillnaden i resultat för verksamhetsåret 1988 mellan de två olika redovisningsprinci­perna varit liten.

Det finns flera skäl som talar för att samtliga fonder bör använda sig av

"försiktighetsprincipen" dvs. lägsta betalkurs. Den främsta är att risken

för kursmanipulation minimeras. Däratöver använder redan tre av fem

löntagarfonder samt fjärde AP-fonden den principen. Det kan även kon-

291

stateras att de två fonder som använt sig av senaste betalkurs vid redovis­ning av verksamheten vid utgången av 1988 inte använde den principeii för verksamhetsåret 1987. Det bör här starkt framhävas att de två olika värderingsprinciper som delfondema har använt överensstämmer med god redovisningssed. Det fortsatta arbetet bör därför inte inriktas på att diskutera "bästa" värderingsprincip utan på att komma fram till en prin­cip kring vilken de fem löntagarfondstyrelsema, fjärde och femte fondsty­relserna samt samtliga revisionskollegier kan enas. Detta arbete bör priori­teras under 1989.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

3 Fondernas medelstilldelning och medelsramar

Varje löntagarfondstyrelses verksamhet finansieras med vinstdelnings­skatten samt av tilläggspensionsavgifter motsvarande 0,04 enheter per fond av procentsatsen för uttag av tilläggspensionsavgift. Influtna medel fördelas således lika mellan fondstyrelsema. Summan av de medel som överförs till en löntagarfondstyrelses förvaltning får emellertid, enligt APR, inte överstiga en angiven medelsram. Denna beräknas som summan av ett basvärde om 400 mkr för 1984 plus 20000 basbelopp för efterföljan­de år fram t.o.m. år 1990. Tillägget till ramen var 436 mkr per fond år 1985, 466 mkr år 1986, 482 mkr år 1987 och 516 mkr år 1988. År 1988 var ramen sålunda 2 300 mkr per fond.

Utvecklingen av förhållandet mellan av löntagarfondstyrelsema rekvire­rade medel, medelsram och influtna medel belyses i diagram 1.

Diagram 1 Förhållande mellan medelsram, influtna medel och rekvirerade medel. Samtliga löntagarfondstyrelser.

,MKR

RRM

INFL MEDEL REKV MEDEL

1984

1985

1986

1987  1988

1989

* Prognos

292

Som framgår av diagrammet räckte inte influtna medel till under åren Prop. 1988/89:144 1984-1986 för att fondema skulle kunna rekvirera fullt rambelopp. Bilaga 10 Fr.o.m. år 1987 har emellertid medel influtit i en sådan omfattning att, sett över samtliga verksamhetsår, summa influtna medel vid utgången av respektive år har överskridit rambeloppet. Sålunda är medelsramen den restriktion som fr. o. m. ) 987 begränsar löntagarfondstyrelsemas möjlighe­ter att rekvirera grandkapital. För 1988 täcktes medelsramen genom in­flutna medel redan under febraari månad och för 1989 är den täckt redan vid ingången av året. Löntagarfondstyrelsema har därmed under 1989 full frihet att välja tidpunkt för rekvisition av nytt grandkapital.

Fjärde fondstyrelsens verksamhet finansieras med belopp som, efter rekvisition hos RFV, överförs från 1 -3:e AP-fondema. Tidigare har riks­dagen fortlöpande beslutat om storleken på det rambelopp som kan dispo­neras av fjärde fondstyrelsen. Genom ändring av 26 § APR får fjärde och femte fondstyrelserna fr.o.m. 1 juli 1988 vardera rekvirera medel som högst får uppgå till "en procent av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar".

Innebörden av den nya lydelsen kan bli föremål för olika tolkningar. Det sammanlagda anskaffningsvärdet på medel som förvaltas kan bl. a. ses som dels summa bokförda anskaffningsvärden dvs. balansomslutningen på till­gångssidan dels som summa fondkapital. Då första-tredje fondstyrelsema t. ex. har rätt att förvärva fastigheter, vilka vid köptillfallet kan vara belånade, är inte balansomslutningen på tillgångssidan ett bra värde på det sammanlagda anskaffningsvärdet. Ett bättre värde är en procent av första-tredje fondstyrelsernas bokförda fondkapital vid utgången av närmast föregående år. En sådan tolkning är även analog med tolkningen av be­gränsningsregeln för fjärde och femte fondstyrelsemas förvärv av utlands-, ka aktier (35 § APR). 1 årsredovisningen för 1988 skriver Qärde fondstyrel­sen "Fonden har rätt att placera kapital motsvarande 1 % av det bokförda fondkapitalet i utländska aktier". Med denna tolkning blir Qärde fondsty­relsens rambelopp för 1988 3037 mkr. Det tidigare rambeloppet, där det senaste riksdagsbeslutet fattades i december 1984, var 2 350 mkr. Utveck­lingen av förhållandet mellan Qärde AP-fondens medelsram och rekvirerat grandkapital framgår av diagram 2.

Disponibla och rekvirerade medel

Det årliga tillägget av disponibla medel per löntagarfond (dvs högsta möjliga belopp som kunnat lyftas med hänsyn till influtna medel och medelsramen) visas av följande sammanställning (mkr):

Mkr

1984

1985

1986

1987

1988

Årligt tillägg               308 Ackumulerat belopp 308

243 551

542 1093

691 1784

516 2300

293

Diagram 2 Förhällande mellan medelsram och rekvirerade medel. Fjärde fondstyrel-    Prop. 1988/89: 144

*«"

Bilaga 10

MKR

RRM

REKV MEDEL

1974    1976   1978   1980   198;?   1984    1986    1988 1975    1977    1979    1981    :(983    1985    198?    1989

Rekvisitionstidpunkten är ett av de viktigare besluten en fondstyrelse fattar. Avstår styrelsen från en rekvisition förräntas de orekvirerade med­len i stället till gällande avkastning i 13:e AP-fonderna. Sålunda bör fondstyrelserna före varje rekvisitionstillfalle överväga den framtida börs­utvecklingen. Under 1988 rekvirerade samtliga löntagarfondstyrelser nytt grundkapital över året enligt det mönster som visas i tabell 1.

Tabell 1 Löntagarfondernas rekvirerade grundkapital under 1988. Mkr.

LTF

jan

febr

mars

april

maj

juni

juli

aug

sept

okt

nov

dec

tot

I

177,0

321,7

_

_ 

__

_

_ 

_

_ 

17,3

_

_ 

516,0

II

516,0

-

-

516,0

III

177,0

339,0

-

-

-

-

516,0

IV

_

100,0

100,0

_

200,0

V

-

150,0

150,0

-

-

216,0

-

-

-

-

-

-

516,0

1-V

354,0

1 362,7

150,0

100,0

-

216,0

-

100,0

-

17,3

-

-

2264,0

Fondernas ökade valfrihet angående tidpunkt för rekvisition av nytt grundkapital har, med undantag av Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV), 

i jämförelse med tidigare år inneburit dels att större belopp tas ut vid färre tillfällen dels att uttagstidpunkterna har förskjutits mot början av året. Denna trend är än mer accentuerad under 1989 då första-tredje löntagarfondstyrelserna redan i januari rekvirerade summa disponibla medel för 1989, dvs. 558 mkr.

Samtliga löntagarfondstyrelser utom styrelsen för Mellansvenska lönta­garfonden rekvirerade 516 mkr under 1988 vilket, i förhållande till den över hela verksamhetsperioden givna medelsramen innebär att de, i stort sett, rekvirerade maximalt möjliga belopp. Styrelsen för Mellansvenska löntagarfonden rekvirerade under året 200 mkr och hade därmed 900 mkr

294

i outnyttjade disponibla medel vid utgången av år 1988. Detta framgår    Prop. 1988/89: 144 även av följande sammanställning som visar respektive löntagarfonds    Bilaga 10 disponibla ej rekvirerade medel vid utgången av år 1988 (mkr):

Mkr

I

II

III

IV

V

I-V

0

0,2

0

900,0

0

900,2

Av Mellansvenska löntagarfondens förvaltningsberättelse framgår att fondstyrelsens rekvisitionspolitik "avspeglar dels en bedömning att kurs­nivån generellt sett fortfarande är hög och att gynnsammare tillfällen att öka aktieportföljen kommer att erbjudas under kommande år men dels också att fonden vill bibehålla en nettoinvesteringskapacitet även efter 1990, då inga ytterligare pensionsmedel kommer att tillföras fonden för förvaltning".

Det kan här nämnas att Qärde fondstyrelsen inte har rekvirerat medel under 1988 och därmed hade 687 mkr i outnyttjade disponibla medel vid utgången av 1988. Det bokförda värdet av fondkapitalet i l-3:e AP-fonderna var 329082 mkr vid utgången av 1988. Därmed har Qärde fondstyrelsen möjlighet att lyfta ca 941 mkr under 1989.

Löntagarfondernas och Qärde AP-fondens rekvirerade grundkapital vid utgången av 1988 fördelat över löntagarfondemas verksamhetsperiod framgår av tabell Bl i tabellbilagan.

4 Allmänt om riskkapitalmarknaden 1988

Börskurserna har sedan löntagarfonderna började sin verksamhet i mitten av 1984 ökat med ca 131 % fram till slutet av 1988.' Börskurserna har emellertid fluktuerat kraftigt under denna tidsperiod. Under 1984 sjönk börskurserna med ca 12 % och under de två efterföljande åren steg kurser­na med ca 25 % respektive ca 51 %. Under 1987 minskade totalindex med ca 8 %.

Under 1988 steg totalindex med drygt 51 %. Lägsta kurs noterades på årets första börsdag och högsta kurs på årets sista börsdag. En mer detalje­rad bild av kursutvecklingen ges i diagram 3. Diagrammet visar dels hur totalindex har stigit, dels som jämförelse hur index för de fyra andelsmäs­sigt största branscherna har utvecklats under året.

' De angivna procentuella förändringarna av börskurserna utgör procentuella för­ändringar av Veckans Affärers totalindex.

 Samtliga indexserier är hämtade från Veckans Affärer och har omräknats med den

30/12 1987 som bas (index = 100).

295

Diagram 3 Utveckling av totalindex och branschindex för verkstadsindustri, skogsin-     Prop. 1988/89: 144

dustri, fastigheter och byggfciretag samt förvaltningsbolag under 1988.

Rilaea 10

INDEX
[REDACTED_EFTERNAMN]

F

ö

RVRLTNIN FRST.BYGG VERKSTnDER TOT INDEX

5 Fondernas resultat 1988

Löntagarfondernas och Qärde AP-fondens resultat verksamhetsåret 1988 redovisas i tabell 2.' Samtliga fonder redovisar både bokföringsmässiga och reala resultat.

Det bokföringsmässiga resultatet för samtliga fonder har, som framgår av tabellen, varit tillräckligt för att täcka årets "avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft" dvs. årets inflationsuppräkning av totalt rekvirerat grandkapital t.o.m. år 1988 samt överföring till 1 3:e AP-fonderna. Skillnaden vad avser bokföringsmässiga resultatet mellan lönta­garfonderna beror huvudsakligen på redovisat reavinstnetto.

Det reala resultatet, där hänsyn tas till "avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft" och "ökning/minskning av orealiserade vins­ter", ger en mer rättvisande bild av löntagarfondernas resultat. Sydfonden (LTF I) och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

redovisar de lägsta reala resultaten och Fond Väst (LTF II) och Trefond Invest (LTF III) de högsta. Det kan noteras att redovisningen av Sydfondens orealiserade vinster 1988 har påverkats negativt av att de föregående år använde sig av högsta betalkurs vid marknadsvärdering av börsnoterade aktier. Som tidi­gare nämnts har fonden 1988 använt sig av senaste betalkurs, vilken är lägre. Här bör även ånyo nämnas att Mellansvenska löntagarfonden till skillnad från övriga löntagarfonder hade 900 mkr i outnyttjade disponibla medel vid utgången av år 1988.

Den positiva utvecklingen på börsen återspeglas i fondemas resultat. Årets reala resultat efter överföring till 13:e AP-fondema uppgår för

Tabell B2 i tabellbilagan redovisar fondernas resultaträkningar i större detalj.

296

samtliga löntagarfonder sammantaget till ca 4,4 miljarder kronor. Motsva­rande överskott för Qärde AP-fonden är ca 5,5 miljarder kronor. Samman­taget har sålunda fondema under 1988 överträffat resultatkravet enligt APR med ca 9,9 miljarder.

Tabell 2 Fondernas resultaträkningar 1988. Mkr.

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

Fond

1

II

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

1. Aktieutdelningar,

räntenetto samt övriga

intäkter

79,4

100,6

69,3

73,8

70,1

393,2

432,2

2. Förvaltningskostnader och

avskrivningar

-6,3

-6,5

-6,1

-6,3

-5,2

-30,4

-11,4

3. Reavinstnetto

222,3

160,1

218,3

221,8

153,5

976,0

1083,5

4. Avsättning riskreserv

-

-5,5

-

-

-

-5,5

-45,0

5. Bokföringsmässigt netto-

resultat före överföring till

1 - 3:e AP-fondema (= s:a

1. t.o.m. 4:)

295,4

248,7

281,5

289,3

218,4

1 333,3

1 459,3

6. Avsättning för bevarande

av   grundkapitalets   köp-

kraft..

-139,4

-138,4

-140,1

-84,1

-133,5

-635,5

-274,2

7. Ökning/minskning av

orealiserade vinster

668,3

953,2

923,3

607,3

889,2

4041,3

4435,6

8. Realt resultat (= s:a 5.

t.o.m. 7.)

824,3

1063,5

1064,7

812,5

974,1

4739,1

5620,7

9. Överföring till 1 -3;e AP-

fondema

-75,2

-74,9

-75,7

-45,2

-72,6

-343,6

-145,9

10. Årets reala resultat i

relation till resultat-

krav (=8.-9.)

749,1

988,6

989,0

767,3

901,5

4 395,5

5474,8

6 Löntagarfondernas resultat 19841988 i förhållande till aktieindex och obligationsränta

Aktieindex

Då löntagarfondstyrelserna huvudsakligen ska placera rekvirerade medel i börsnoterade aktier ger en jämförelse av fondernas resultat med börsens genomsnittliga utveckling en god bild av hur fondema har förvaltats. Ett sätt att jämföra löntagarfondernas resultat med börsens genomsnittliga utveckling är att skapa en hypotetisk indexportfölj för varje enskild fond, dvs. portföljer som över tiden utvecklas enligt börsindex. Sådana hypoteti­ska portföljer har här beräknats under antagande om att rekvirerade inedel omedelbart har placerats i aktier, som sedan följt börsens genomsnittliga utveckling. Börsutvecklingen mäts med hjälp av Veckans Affärers totalin­dex.' Värdet av de olika börsindexuppräknade portföljerna redovisas som

' Veckans affärers totalindex tar inte hänsyn till direktavkastning utan mäter bara kursändringar. Det lämpar sig därför väl vid jämförelse av löntagarfondemas utveck­ling efter överföring till 1 3:e AP-fonderna. De överförda beloppen ligger i procent av löntagarfondernas samlade tillgångar nära den genomsnittliga direktavkastningen på börsen under åren 1984-1988.

297

rad 4 i tabell 3. Det bör här nämnas att hänsyn inte har tagits till kostnader    Prop. 1988/89:144

för kurtage, omsättningsskatt samt förvaltning.

Bilaga 10

Ur tabell 3 kan utläsas att löntagarfondemas samlade fondförmögenhet understiger den beräknade förmögenheten för en hypotetisk indexportfölj. Skillnaden mellan fondema i detta avseende är påtaglig. Den faktiska värdeökningen för Fond Väst (LTF

II) 

och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

ligger över medan övriga fonder ligger under värdeökningen för respektive indexportfölj och Sydfonden (LTF I) ligger betydligt under.

Tabell 3 Jämförelse av löntagarfondernas förmögenhet och värdeökning med hypotetiska indexportföljer beräk­nade för fondernas totala verksamhetsperiod, 1984 1988. Mkr.

I

II

111

IV

V

I-V

1.

Gmndkapital

2300,0

2299,8

2 300,0

1400,0    2 300,010599,8

2.

Fondernas faktiska förmögen­het'

3256,7

3814,5

3578,3

2820,6    3584,017054,1

3.

Värdeökning 1984-1988

(2.-1.)

956,7

1514,7

1278,3

1420,6    1284,0 6454,3

4.

Indexportfölj

3 794,1

3 728,4

3 799,7

2 604,5

3715,8

17642,5

5.

Värdeökning för indexportfölj

1984-1988(4.-1.)

1494,1

1428,6

1 499,7

1 204,5

1415,8

7042,7

6.

Skillnad mellan löntagarfonder­nas och indexportföljemas

värdeökning (3.-5.)

-537,4

-1-86,1

-221,4

+ 216,1

-131,8

-588,4

' Fondens marknadsvärderade tillgångar minus skulder.

 Indexportföljerna har beräknats på följande sätt: De medel som rekvirerats åren 1984- 1988 har antagits omedelbart placeras i aktier. Värdeökningen på dessa har antagits följa börsens genomsnitt (Veckans Afiarers börsindex). Ingen hänsyn har tagits till kurtage, omsättningsskatt eller förvaltningskostnader. En grov beräk­ning visar att kurtage och omsättningsskatt under hela verksamhetsperioden skulle ha uppgått till ca 116 mkr. Löntagarfondemas faktiska förvaltningskostnader uppgick för motsvarande tidsperiod till ca 93 mkr.

Obligationsränta

Ytterligare ett sätt att beskriva resultatet av löntagarfondstyrelsemas för­valtning är att göra en jämförelse med den utveckling som skulle ha erhållits på räntebärande placeringar. Beräkningen har gjorts under anta­gande om att rekvirerade medel omedelbart har placerats i räntebärande placeringar. Hänsyn har tagits till löntagarfondstyrelsernas överföringar till 1 - 3:e AP-fonderaa. Avkastningsberäkningarna' innehåller såväl pe­riodiserad ränta som värdeförändringar.

Löntagarfondernas sammantagna faktiska marknadsvärderade förmö­genhet uppgick vid utgången av 1988 till 17054 mkr. I det fall rekvirerat grundkapital i stället hade placerats i obligationer och kortfristiga räntebä­rande placeringar skulle motsvarande förmögenhet ha uppgått till 13 794 mkr. Löntagarfondstyrelserna har sålunda, sett över hela verksamhetspe­rioden, överträffat den beräknade avkastningen på en obligationsportfölj med 3259 mkr.

' Beräkningarna för 1985-1988 har hämtats från 1 -3:e AP-fondema och för 1984

från SPP.

298

7 Löntagarfondernas årsavkastning på förvaltade     pp- 1988/89:144

medel i förhållande till genomsnittlig

'' '

börsutveckling samt avkastningskrav enligt APR

I föregående avsnitt redovisades löntagarfondernas värdeökning i förhål­lande till värdeökningen på indexportföljer. Det är även av intresse att belysa förräntningen av fondemas förvaltade kapital under åren 1984 1988 uttryckta i termer av en årlig procentuell avkastning.

I tabell 4 nedan redovisas dels löntagarfondernas faktiska effektiva årsavkastning, dels den avkastning som skulle ha uppnåtts om varje fond­styrelse hade placerat de rekvirerade medlen till rådande genomsnittligt aktieindex. Dessa procentsatser ges beteckningen (F) respektive (1). De beräknade värdena för fondernas faktiska avkastning inkluderar såväl orealiserade som realiserade vinster. Då löntagarfondstyrelserna dels har rekvirerat medel löpande under åren 19841988, dels överfört medel till 1 3:e AP-fonderna har tidpunkterna för dessa kapitalflöden också beak­tats i beräkningarna. I tabell 4 redovisas även den genomsnittliga årsför-räntning på förvaltade medel som under tidsperioden 1984 1988 skulle ha uppfyllt det i APR angivna avkastningskravet inklusive inflationsupp­räkning av rekvirerat grandkapital (nedan kallat avkastningskrav). Denna årsförräntning ges beteckningen (K).

Av tabell 4 framgår att avkastningskravet under tidsperioden 1984-1988 motsvaras av en genomsnittlig årsavkastning på ca 8,3 % på förvalta­de medel. Avkastningskravet beräknas med hänsyn till gällande inflations­takt samt tidpunkt för och storlek av fondstyrelsemas rekvisitioner under åren 1984- 1988. Olika rekvisitionstidpunkter m.m. innebär att avkast­ningskravet kan resultera i något olika förräntningskrav.

I tabell 4 kan också utläsas att löntagarfondemas sammanlagda faktiska avkastning (F) under den totala verksamhetsperioden är i det närmaste tre gånger så hög som avkastningskravet (enligt APR) men att den något understiger "indexavkastningen". Det bör här nämnas att hänsyn inte har tagits till kostnader för kurtage, omsättningsskatt samt förvaltning. Den faktiska årsavkastningen på förvaltade medel har uppgått till ca 23,5 % för samtliga löntagarfonder tillsammans under hela verksamhetsperioden, dvs. 1984 1988. Detta kan jämföras med såväl "indexavkastningen" som i genomsnitt uppgått till ca 24,4 % som avkastningskravet på 8,3 %. Den faktiska årsavkastningen varierar emellertid betydligt mellan de olika lön­tagarfondema. Den är högst för Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

och lägst för Sydfonden (LTF 1).

299

Tabell 4 Löntagarfondernas genomsnittliga årsavkastning på förvaltade medel, 1984     Prop. 1988/89: 144

1988. Procent.____________________________ Bilaga 10

Period

LTF

I

11

III

IV

V

I-V

1984-1988

(F)

-1-17,9

+ 25,8

+ 22,4

+ 29,1

+ 22,8

+ 23,5

(I)

+ 24,6

+ 23,9

+ 24,6

+ 25,2

+ 23,9

+ 24,4

(K)

+  8,4

+  8,3

+  8,4

+ 8,3

+  8,3

+  8,3

1984

(F)

-  2,9

-  2,2

- 0,7

-10,0

-34,2

-11,7

(I)

-31,6

-35,4

-34,8

-30,2

-34,1

-33,5

1985

(F)

+ 21,4

+ 36,0

+ 21,3

+ 49,3

+ 53,8

+ 36,1

(I)

+ 34,4

+ 34,4

+ 34,7

+ 35,3

+ 35,2

+ 34,8

1986

(F)

+ 32,9

+ 46,4

+ 42,6

+ 40,1

+ 19,2

+ 36,2

(I)

+ 45,0

+ 45,4

+ 45,5

+ 45,7

+ 46,0

+ 45,6

1987

(F)

-11,8

-  5,6

-11,1

+  3,6

-   1,4

-  5,5

(I)

-11,2

-12,3

-11,0

-  7,6

-12,2

-10,9

1988

(F)

+ 38,3

+ 43,0

+ 46,7

+ 45,1

+ 42,7

+ 43,1

(I)

+ 49,1

+ 48,6

+ 50,6

+ 50,9

. +48,7

+ 49,3

(F) = Faktisk avkastning.

(I) = Avkastning då löntagarfondernas förvaltade medel följer utvecklingen av Vec­kans AfTärers totalindex ("Indexavkastning"). Ingen hänsyn har tagits till kurtage, omsättningsskatt eller fiirvaltningskostnader.

(K) = Avkastningskrav enligt APR inklusive inflationsuppräkning av gmndkapital.

Av tabell 4 framgår även att mönstret för löntagarfondemas sammanlag­da avkastning, sett i stort, är jämaare än för indexportföljen. Detta sam­manhänger bl. a. med att fondema placerar en viss andel av sina tillgångar i likvida tillgångar och onoterade aktier.

8 Fondernas placeringar

Löntagarfondernas sammanlagda marknadsvärderade tillgångar, uppgick till drygt 17,5 miljarder kronor och Qärde AP-fondens till knappt 17,5 miljarder kronor vid utgången av år 1988.' Av fondemas sammanlagda tillgångar på i det närmaste 35 miljarder kronor var drygt 32,4 miljarder placerade på aktiemarknaden. Ett mått på fondemas ökande betydelse på aktiemarknaden visas i tabell 5.

Tabell 5 Fondernas marknadsvärderade tillgångar i procent av det totala börsvärdet (A:l + A:II-listorna) den 31/12.

År

LTF

4:e AP-fonden      LTF I-V +

I-V

4:e AP-fonden

1,0

2,0

3,0

1,7

2,8

4,5

2,5

2,8

5,3

2,9

2,9

5,8

1985 1986 1987 1988

' Se tabell B 3 i statistikbilagan för en sammanställning av fondemas balansräkning­

ar.

300

Inriktning på fondernas aktieplaceringar

Prop. 1988/89:144

Fondernas aktieinnehav kan ur analyssynpunkt beskrivas som bestående

°

av tre delar. Större delen utgörs av den strategiska portföljen, dvs. de största enskilda placeringarna vilkas kursutveckling är avgörande för fon­dernas resultat. Denna portfölj består huvudsakligen av börsnoterade ak­tier med stort inslag av de på börsen mest omsatta aktierna.

Fonderna använder även en mindre del av aktieinnehavet för "kortsikti­ga" ajfarer av främst två skäl. Dels är en viss handel på aktiemarknaden nödvändig för att fonden skall vara en intressant aktör för övriga på marknaden, dels kan fonden öka avkastningen genom att utnyttja t.ex. kursfluktuationer. Ett exempel på det senare ges i Qärde AP-fondens årsredovisning. Fonden har försökt utnyttja tillfälliga kursfluktuationer genom att göra affärer mellan konverteringslån och aktier och mellan olika aktieserier i samma bolag. Dessa affärer påverkar sålunda inte fondens totala långsiktiga engagemang i bolagen i någon större utsträckning samti­digt som fonden kan välja den form för engagemang som den bedömer kan ge högst avkastning i ett relativt kortsiktigt perspektiv.

En tredje, förhållandevis liten del av fondernas aktieinnehav utgörs av onoterade aktier. Placeringar i onoterade aktier är, allmänt sett, mer risk­fyllda än placeringar i börsnoterade företag. Detta sammanhänger med att det oftast inte finns allmän tillgång till information för analys av dessa företag. En annan orsak till den högre risk som är förknippad med onotera­de aktier är att det, med få undantag, saknas organiserad handel med aktier i onoterade företag, vilket medför att det kan vara svårt att dra sig ur ett engagemang. Å andra sidan kan vinstpotentialen vara högre vid en lyckad investering i onoterade företag. Det kan dock gå lång tid innan ett rättvisande resultat kan påvisas genom t.ex. försäljning eller notering av dessa aktier. Av denna anledning är det med hänsyn till löntagarfondernas korta verksamhetsperiod, inte meningsfullt att utvärdera avkastningen på fondernas engagemang i onoterade företag.

Strategiska portföljen

Den strategiska delen av portföljen består, som tidigare nämnts, av fon­dens största enskilda placeringar. Detta aktieinnehav utgör en hög andel av fondens totala tillgångar och därför är utvecklingen av den strategiska portföljen av stor betydelse för en fonds avkastning. Naturligtvis beror resultatet på den sammantagna effekten av utvecklingen för de enskilda företagen i portföljen. För att något belysa fondernas strategiska portföljer kan det emellertid vara av intresse att studera fondernas 20 största aktie­placeringar. Koncentrationen, dvs. de olika fondernas största placeringar på aktiemarknaden vid utgången av år 1988 i förhållande till de totala tillgångarna (marknadsvärde), framgår av tabell 6. (Se tabell B4-B9 i tabellbilagan för specifika uppgifter om placeringarna.)

301

Tabell 6 Fondernas största placeringar på aktiemarknaden i förhållande till de totala tillgångarna. Marknadsvärde. Procent.

Fond 1

II

III

IV

V

4:e AP-fonden

Tjugo största Tio största Fem största Största

83,3 67,2 46,6 14,3

67,2

45,1

25,9

8,0

67,9

44,6

26,4

6,0

56,2

36,1

22,6

7,0

79,9

50,7

31,5

7,8

72,9

53,1

30,9

7,0

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

I sin analys av Sydfondens (LTF I) avkastning skriver fondens styrelse­ordförande angående portföljens koncentration: "Koncentrationen i aktie­portföljen innebär också i sig en högre riskexponering jämfört med en spridning av innehaven." Det är s;vårt att specificera någon gräns bortom vilken risken med en hög koncentration kan påstås vara för stor, eftersom hänsyn måste tas till många faktorer. Det finns dock skäl att peka på att Sydfondens portföljkoncentration, i synnerhet för de allra största place­ringarna, andelsmässigt betydligt överstiger övriga delfonders koncentra­tion i aktieportföljen.

Stabiliteten bland de största placeringarna ger en bild av långsiktigheten i fondens placeringspolicy. Ett mått på stabiliteten i fondernas strategiska portföljer kan erhållas genom att jiimiföra hur många av de 20, 10 respekti­ve 5 största placeringarna ett år som återfinns bland de 20, 10 respektive 5 största placeringarna föregående år. Nedan ges en sammanställning av en sådan jämförelse mellan åren 1988-87, 1987-86 och 1986-85.

20 största

Fond

I

II

III

IV

V

4:e AP-fonden

1988-87 1987-86 1986-85

15 13 10

16 16 12

14 16 14

15

15

8

16 10

7

18 19 16

10 största

Fond I

II

III

IV

V

4:e AP-fonden

1988-87 1987-86 1986-85

9

7 4

8

7 5

5 6 6

8 7 3

8 5 2

9 10

8

5 största

Fond

I

II

III

IV

V

4:e AP-fonden

1988-87 1987-86 1986-85

4 3 1

3 4

1

5 2 4

4 2 1

4 3

1

4 5 4

302

Under 1988 avfördes 15 bolag från notering på börsen pga. uppköp och   Prop. 1988/89:144 sammanställningen av samtliga fonders tjugo största placeringar har på-   Bilaga 10 verkats av detta. För Nordfonden påverkade uppköpet även sammanställ­ning av de tio största placeringarna.

Stabiliteten i Qärde AP-fondens största placeringar var under 1988 oförändrat hög. De företag som försvunnit från sammanställningen över de 5 resp 10 största placeringarna var vid utgången av 1988 6:e resp 11 :e största placering. Den allmänna trenden hos löntagarfondernas största placeringar mot större stabilitet fortsatte under 1988.

Branschfördelning av löntagarfondernas aktieinnehav

Fördelningen av löntagarfondernas enskilda placeringar är som tidigare nämnts avgörande för aktieportföljernas avkastning. Rent teoretiskt skulle en löntagarfond kunna uppnå en avkastning som motsvarar den genom­snittliga avkastningen på börsen genom att fördela fondens aktieinnehav på alla börsföretag i proportion till respektive företags andel av börsens totala marknadsvärde. Av naturliga skäl koncentrerar löntagarfondstyrel­serna sitt aktieinnehav till ett begränsat antal företag. Denna koncentra­tion kan även påverka fondernas branschfördelning jämfört med börsens. Därigenom ökar sannolikheten för att fondernas avkastning kommer att avvika från den genomsnittliga avkastningen på börsen. En grov bild av löntagarfondernas koncentration av aktieinnehavet erhålles genom att stu­dera fördelningen på olika branscher.

Branschfördelningen av löntagarfondernas aktieinnehav (AI + All-lis-torna) framgår av tabell 7.

Tabell 7 Löntagarfondernas aktieinnehav (marknadsvärden) den 31/12 1988 fördelade efter bransch och uttryckt i procent av det totala aktieinnehavet.

LTF

Bransch-

I

11

III

IV

V

I-V

fördelning på Stock­holms fondbörs'

Verkstäder

23

24

21

22

25

23

27

Kemi

7

6

1

3

4

4

9
[REDACTED_EFTERNAMN]

28

19

6

16

22

19

12

Fastighets- o

Bygg  11

14

22

17

15

16

13

Handel

0

5

5

6

5

4

1,5

Utveckling

2

1

13

2

0

3,5

2

Förvaltning

11

8

6

14

6

8

15

Banker

6

8

5

6

11

7

10

Rederier

0

0

0

3

0

0,5

0,5

Övriga

12

15

21

11

12

15

10

Summa

100

100

100

100

100

100

100

' Veckans Afiarers branschindex (AI + All).

Av tabellen framgår att branschfördelningen för löntagarfonderna

sammantaget överensstämmer i stora drag med börsens fördelning. De

största avvikelserna i förhållande till börsen är en lägre representation av

kemi och förvaltningsbolag samt en högre representation av skogsbolag

303

och övriga.

I tabell 8 visas förändringen av löntagarfondernas branschfördelning

Prop. 1988/89:144

mellan åren 1987 och 1988 uttryckt i procentenheter. Som jämförelse visas

Bilaga IO

i den högra kolumnen förändringen av branschfördelningen på Stock­

holms fondbörs.

Tabell 8 Förändring av löntagarfondernas branschfördelning (marknadsvärden) mel­lan 31/12 1988 och 31/12 1987 uttryckt i procentenheter.

LTF

Bransch-

I

II

Hl

IV

V

l-V

fördelning på Stock­holms fondbörs'

Verkstäder

2

0

_ 2

-1

3

1

2

Kemi

-6

1

-1

0

-1

-2

1
[REDACTED_EFTERNAMN]

8

-2

-?

-9

3

1

2

Fastighets- o

Bygg-2

-2

7

3

-8

-1

-1

Handel

-2

2

 2

1

2

0

-1,5

Utveckling

-3

0

2

0

0

-0,5

0

Förvaltning

0

0

1

1

-1

0

1

Banker

2

1

-4

3

4

1

1

Rederier

0

0

0

3

0

0,    5

0,5

Övriga

1

0

2

-1

-2

0

-5

dr.5,23c

' Enligt Veckans Affärer (AI + All).

Av tabell 8 framgår att förändringen av de enskilda löntagarfondemas branschsammansättning under 1988 i vissa fall är betydande. För lönta­garfonderna sammantaget ligger dock förändringama relativt nära föränd­ringarna på börsen.

Fondernas omsättning

Med hänsyn till marknadens funktionssätt är, som tidigare nämnts, en viss omsättning naturlig.

Omsättningen får emellertid inte bli så hög att den kommer i konflikt med 34 § APR där de grandläggande principerna för fondstyrelsemas placering av fondmedel anges. Av specialmotiveringen till 34 § framgår bl. a. "För att understryka att styrelsemas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktiga placeringar av spekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav på långsiktighet. Detta krav bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ett särskilt fall avyttra en aktiepost redan efter en kort tids innehav, om omständighetema motiverar en försäljning. Förvärven skall emellertid normalt ske med sikte pä ett mera varaktigt innehav."

För att få en uppfattning om fondemas omsättning av värdepapper

jämfört med omsättningen av de aktier som noterats på AI All-listorna har

omsättningskvoter beräknats för löntagarfondernas portföljer. Som ut­

gångspunkter för en jämförelse tas omsättningskvoten på Stockholms

fondbörs, dvs. kvoten mellan börsomsättningen under året och börsvärdet

i slutet av året. Denna kvot uppgick år 1988 till 0,19. Den sålunda fram­

räknade kvoten bör emellertid korrigeras med hänsyn till utvecklingen av

omsättningen av svenska aktier i utlandet efter det att omsättningsskatten

304

fördubblades vid halvårsskiftet 1986. Stockholms fondbörs uppskattar    Prop. 1988/89:144 omsättningen av svenska aktier i utlandet under 1988 till 40-45 miljarder    Bilaga 10 kronor. Omsättningskvoten blir med hänsyn tagen till handeln i utlandet ungefär 0,25 för 1988.

Omsättningskvoten för fondema har beräknats på följande sätt. Sum­man av fondemas köp och försäljningar under 1988 har minskats med under året rekvirerat belopp. Den erhållna summan har halverats för att fä jämförbarhet med börsens kvot där varje avslut består av ett köp och motsvarande försäljning. Därefter har summan relaterats till fondemas marknadsvärde per 31/12 1988.

Fondernas omsättningskvoter för 1987 och 1988 framgår av följande uppställning:

LTF

I

. 

II

III

IV

V

I-V      4:e AP-

fonden

1987

0,55       0,21        0,25       0,38       0,30       0,33       0,15

1988

0,22       0,16       0,34       0,22       0,18       0,22       0,12

Det kan konstateras att omsättningskvoten för löntagarfondema sammantaget ligger ungefärligen i paritet med börskvoten. Fjärde AP-fondens kvot ligger klart under börskvoten. Samtliga fonder, utom Tre­fond Invest (LTF III) har, jämfört med 1987 sänkt sina omsättningskvoter. Trefond Invest, som även ligger över börskvoten, anger som skäl till sin, relativt sett, höga omsättningskvot att styrelsen i osedvanlig hög omfatt­ning under 1988 ändrat inställning till företagsledning och/eller bolagspoli­cy i de företag där fonden haft förhållandevis stora aktieposter. Orsakema till styrelsens förändrade inställning har, enligt uppgifter från fonden, dels varit orsakade av förändrade ägarkonstellationer vid uppköp och samgå­ende dels av den politik rörande riktade emissioner av aktier och konver­tibler som vissa företag tillämpat. Av fondens årsredovisning framgår att "En del föreslagna och genomförda emissioner har påverkat fondstyrel­sens bedömning av bolaget såsom en långsiktig placering". Trefond Invests styrelse har vid sammanträde 1988-05-25 bestämt normer som i frågor av denna art skall tillämpas av fondens representanter vid bolagsstämmor.

Onoterade företag

Storleken på fondemas engagemang i onoterade företag, inklusive årets kapitaltillskott, vid utgången av 1988, framgår av nedanstående samman­ställning (anskaffningsvärden, mkr):

Mkr

1

II

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

52,9

80,6

51,2

169,3

97,0

451,0

695,3

305

20   Riksdagen 1988/89. 1 satnl. Nr 144

Ett ytterligare mått på fondernas engagemang i onoterade företag ges i    Prop. 1988/89:144 följande sammanställning där de enskilda fondernas totala engagemang    Bilaga 10 ställs i relation till fondernas totala marknadsvärderade tillgångar den 31/12 1988:

I

II

111

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

1,6%

2,1 %

1,4%

5,8 %

2,6 %

2,6 %

4,0 %

Ovanstående sammanställningar visar att Mellansvenska löntagarfon­dens (LTF 

IV) 

engagemang i onoterade företag är betydligt större än övriga löntagarfonders.

Likviditet

Fonderna skall, enligt APR, huvudsakligen placera sina tillgångar på aktie­marknaden. Fonderna behöver emellertid hålla en viss likviditet. Storle­ken på denna bestäms utifrån ett antal faktorer, t. ex. outnyttjat disponi­belt kapital och den beredskap f

Fondernas genomsnittliga likviditet (månadsmått) under 1987 och 1988 framgår av följande tablå (mkr):

.Mkr

År

I

II

III

IV

V

1-V

4:e AP-fonden

1987 1988

153 251

153 360

67 55

270 229

94 116

737 1011

1217 1515

Den genomsnittliga likviditeten i relation till de totala marknadsvärde­rade tillgångarna vid årets slut motsvarade för respektive fond följande procentsats:

År

I

11

111

IV           

V

I-V

4:e AP-fonden

1987 1988

8,0 %

7,5 %

6,9 % 9,3 %

3,3 % 1,5%

14,5%   4,5% 7,9%    3,1%

7,3 % 5,8%

10,4% 8,7%

Det kan noteras att en låg genomsnittlig likviditet hade en positiv inverkan på resultatet under 1988 med hänsyn till utvecklingen på börsen.

9 Andelar av aktiekapital och röstetal

I 37 § APR begränsas fondernas aktieinnehav i ett och samma börsnotera­

de företag (dvs Al A2-listorna). Utformningen av begränsningsregeln in­

nebär att aktieinnehavets röstandel ensamt utgör begränsning av fondsty­

relsemas placeringsmöjligheter. 1 samband med införandet av en femte

306

AP-fond ändrades 37 § och en löntagarfondstyrelse får fr. o. m. 1 juli 1988    Prop. 1988/89:144

inte förvärva så många vid fondbörsen inregistrerade aktier i ett aktiebolag    Bilaga 10

att röstetalet uppgår till 6 % eller mer av röstetalet för samtliga aktier i

bolaget (tidigare 8 %). 1 det fall en löntagarfondstyrelses aktieinnehav i ett

börsnoterat bolag den 1 juli 1988 överstiger 6 % men inte uppgår till 8 %

av det sammanlagda röstetalet i' bolaget får löntagarfondstyrelsen enligt

prop 1987/88:167 "även i fortsättningen inneha högst samma andel av

aktierna i bolaget".

För Qärde och femte fondstyrelserna är motsvarande begränsning högst 10 % av röstetalet för samtliga aktier i ett och samma bolag. Detta innebär att det sammanlagda röstetalet för hela allmänna pensionsfonden aldrig kan uppgå till 50 % av det sammanlagda röstetalet i börsnoterade aktiebo­lag.

Innehav av aktier i aktiebolag som inte är inregistrerade vid Stockholms fondbörs dvs. föratom onoterade även bolag på OTC-listan, väntelistan samt "övriga officiella noteringar" begränsas inte av lagen. Om en fond har flera aktier i ett icke börsregistrerat bolag än det som motsvarar begränsningen i lagen och bolaget därefter blir börsregistrerat, behöver fonden inte sälja överskjutande aktier. Enligt specialmotivering till 37 § i prop 1983/48:50 tar reglerna "sikte på situationen vid förvärvet".

Inget överskridande av begränsningsregel i 37 § APR har konstaterats vid årets bokslutsdatum. I det fall en fondstyrelse, vid utgången av 1988, hade röstandelar som översteg den i lagen angivna gränsen var anledning­en antingen att företaget vid köptillfället inte var inregistrerat vid Stock­holms fondbörs eller att förvärvet av aktierna skedde före 1/7 1988.

10 Rösträttsöverlåtande

En löntagarfondstyrelse ska enligt 38 § APR "på begäran av en lokal facklig organisation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen har förvärvat aktier eller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncem, dess svenska dotterbolag överlåta åt organisationen att för högst ett år i sänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal".

Ökat inflytande och delaktighet för löntagarna var en målsättning som starkt framhävdes i den proposition som låg till grand för APR. Varken i APR eller i förarbeten till APR behandlas löntagarfondsstyrelsemas med­verkan förutom regeln om expeditionsbeslut i 38 §. Av den allmänna andemeningen följer dock att ett minimikrav på styrelsema bör vara att de ger de lokala fackliga organisationerna information om att fonden innehar aktier för vilka rösträttsöveriåtande kan begäras enligt 38 § APR.

Följande tabell visar löntagarfondstyrelsernas rösträttsöverlåtelser vid ordinarie bolagsstämma per bolag fördelat på antalet fackliga organisatio­ner till vilka rösträtten har överlåtits.

307

Tabell 9 Löntagarfondstyrelsernas rösträttsöverlåtelser per bolag fördelat på antalet    Prop. 1988/89: 144

fackliga organisationer till vilka rösträtten har överlåtits.

Bilaea 10

Antal fackliga org

I

11

111

IV

V

1-V

27 11

2

14 8 0

31 9

2

26 5 0  

107

38

4

56

30

55

36

196

40

22

42

31

149

En facklig org

6

Två fackliga org

3

Tre eller flera fackliga org

O

Totalt antal rösträttsöverlåtel­

ser

12

Totalt antal bolag där rösträtt

överiåtits

9

I fondernas aktieinnehav ingår bolag, t.ex. mindre onoterade företag, där fackliga organisationer saknas. Fonderna har därför lämnat uppgifter om antalet företag med facklig representation dvs. där rösträttsöverlåtan­de varit möjligt under 1988. Utifrån dessa uppgifter har den procentuella andelen företag där rösträtt överlåtits räknats fram. 1 företag där rösträtts­överlåtelse har skett till flera fackliga organisationer har detta räknats såsom en överlåtelse. Procentandelen för respektive löntagarfond samt för samtliga löntagarfonder framgår av följande uppställning:

I

II

III

IV

V

I-V

27%

83%

41 %

74%

94%

62%

Samtliga fondstyrelser med undantag av Sydfondens (LTF I) har medde­lat de fackliga organisationerna i samtliga bolag där fonden innehar aktier att de har möjlighet att begära rösträttsöverlåtande hos fondstyrelsen. Trefond Invest (LTF III) har trots ett aktivt informationsarbete en relativt låg andel överlåtelse. En genomgång av de företag där de lokala fackliga organisationerna inte begärt rösträttsöverlåtelse hos fonden visar att cirka hälften av dessa är förvaltnings utvecklingsbolag. Det kan konstateras att begäran om rösträttsöverlåtelse för samtliga fonder är mycket låg för dessa företagstyper. Sydfondens t f verkställande direktör skriver 1989-02-10 i samband med lämnande av de begärda uppgifterna om rösträttsöverlåtelse "Det är vår avsikt att under innevarande år bättre försöka sprida informa­tion om i vilka företag vi är representerade".

Fjärde AP-fondstyrelsen har, enligt APR, ingen skyldighet att överlåta rösträtt till de lokala fackliga organisationerna. Fondstyrelsen har dock med stöd av en specialbestämmelse i aktiebolagslagen regelmässigt alltse­dan starten erbjudit del av fondens rösträtt vid bolagsstämmor till de lokala fackliga representanterna i f()retag, där fonden haft en större röstan­del. Under 1988 har rösträtt vid bolagsstämmor delegerats i 17 företag. Beslutet innebar att en företrädare för LO-klubbar och en för TCO-klubbar inom företaget fick företräda 25 % vardera av fondens röster.

308

11 Sammanfattande kommentarer

l"- f''- '44

Bilaga 10

Löntagarfondstyrelserna rekvirerade sammantaget i det närmaste 2,3 mil­jarder kronor under 1988. Detta motsvarar ca 13 % av löntagarfondernas marknadsvärderade tillgångar vid årets slut. Motsvarande procentsiffra för 1987 var 29%. Den tidigare snabba uppbyggnadstakten har därmed avtagit.

Utvecklingen på Stockholms fondbörs återspeglas i fondernas resultat­räkningar för år 1988. Samtliga delfonder överträffade med god marginal avkastningskravet 1988. Sett över fondernas hela verksamhetsperiod har Qärde fondstyrelsen överträffat resultatkravet med drygt 12,4 miljarder kronor och löntagarfondstyrelserna har sammantaget överträffat avkast­ningskravet med drygt 5,1 miljarder kronor.

309

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

Tabellbilaga

Tabell Bl Löntagarfondernas och 4:e AP-fondens rekvirerade grundkapital 19841988. Mkr.

Löntagarfond

4:e AP-

1

11

III

IV

V

I-V

Rekvirerade medel

före 1984

-

-

-

-

1 700,0

1 700,0

1984

308,1

291,8

308,0

308,0

307,8

1523,7

150,0

1673,7

1985

243,0

259,0

243,0

243,0

243,0

1231,0

_

1231,0

1986

541,8

542,0

541,9

542,0

541,9

2 709,6

300,0

3009,6

1987

691,1

691,0

691,1

107,0

691,3

2871,5

200,0

3071,5

1988

516,0

516,0

516,0

200,0

516,0

2 264,0

-

2 264,0

Grundkapital

totalt 1988

2 300,0

2 299,8

2 300,0

1 400,0

2 300,0

10599,8

2 350,0

12 949,8

Tabell B2 Fondernas resultaträkning 1988. Tkr.

LTF I

LTF 

II

LTF III

LTF 

IV

Aktieutdelning

57257

56017

56 550

39637

Ränteintäkter

22 241

44606

9 746

34387

Bank, fondmäklare

20680

5067

3 860

10702

Penningmarknads-

instrument

892

32446

5 555

13263

Konvertibla skuldebrev

669

7093

331

10422

Övriga intäkter

0

0

3110

0

Räntekostnader

-81

0

-116

-259

Förvaltningskostnader

-6125

-5 862

-5 837

-6133

Avskrivningar

-160

-613

-270

-203

RÖRELSERESULTAT

73 132

94 148

63183

67429

Realisationsvinster

228489

179513

219001

230900

Realistionsföriuster

-6 199

-19417

-658

-9054

Avsättning till riskreserv

0

-5 500

NETTORESULTAT FÖRE

ÖVERFÖRING TILL l-3:e

AP-FONDERNA

295 422

248 744

281526

289275

Överföring till l-3:e

AP-fonderna

-75 198

-74 942

-75 705

-45220

BOKFÖRINGSMÄSSIGT

NETTORESULTAT EFTER

ÖVERFÖRING TILL 1 - 3:e

AP-FONDERNA

220224

173 802

205 821

244055

Nettoresultat före överföring

till l-3:e AP-fonderna

295422

248 744

281526

289275

Ökning/minskning av ej

realiserade vinster/förluster

668234

953155

923238

607318

Avsättning för bevarande av

grundkapitalets köpkraft

-139361

-138 360

-140101

-84122

REALTRESULTAT             -824345

1063 539

1064663

812471

Överföring till l-3:e

AP-fonderna

-75 198

-74942

-75 705

-45 220

ÖVERSKOTT/UNDER­

SKOTT I FÖRHÅLLANDE

TILL RESULTATKRAV

749147        988 597        988958        767251

310

Tabell B2 Fondernas resultaträkning 1988. Tkr. (forts)

LTF V

4:e AP-fonden

LTF I-V

LTF I-V + 4:e fonden

Aktieutdelning

59080

27)66

268 541

542807

Ränteintäkter

10950

157894

121930

279 824

Bank, fondmäklare

0

40309

40309

Penningmarknads-

instrument

0

52156

52156

Konvertibla skuldebrev

0

18515

18515

Övriga intäkter

42

0

3152

3152

Räntekostnader

0

0

-456

-456

Förvaltningskostnader

-4947

-11421

-28904

-40325

Avskrivningar

-241

0

-1487

-1487

RÖRELSERESULTAT

64884

420739

362 776

783515

Realisationsvinster

153 504

1182516

1011407

2193923

Realistionsföriuster

0

-98962

-35 328

-134290

Avsättning till riskreserv

0

-45000

-5 500

-50500

Nt 11 ORESULTAT FÖRE

ÖVERFÖRING TILL l-3:e

AP-FONDERNA

218388

1459 293

1333 355

2 792 648

Överföring till l-3:e

AP-fonderna

-72 563

-145873

-343628

-489501

BOKFÖRINGSMÄSSIGT

NETTORESULTAT EFTER

ÖVERFÖRINGTlLLl-3:e

AP-FONDERNA

145825

1313420

989727

2303147

Nettoresultat före överföring

till l-3:e AP-fonderna

218388

1459 293

1333355

2792 648

Ökning/minskning av ej

realiserade vinster/förluster

889207

4435 576

4041202

8476778

Avsättning för bevarande av

grundkapitalets köpkraft

-133473

-274167

-635417

-909 584

REALT RESULTAT

974122

5620702

4 739140

1035982

Överföring till l-3:e

AP-fondema

-72 563

-145873

-343628

-489 501

ÖVERSKOTT/UNDER-

SKOTT I FÖRHÅLLANDE

TILL RESULTATKRAV

901559

5474 829

4395512

9870341

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

311

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31/121988. Tkr.

LTF I

LTF 

II

LFT III

LFT 

IV

Bokförda  Mark-

Bokförda  Mark-

Bokförda  Mark-

Bokförda  Mark-

värden      nads-

värden      nads-

värden      nads-

värden      nads-

värden

värden

värden

värden

0 0 0

57 337

0

30276

57337

0

30276

0

9815

0

0

9815

0

0

19819

0

0

19819

0

0

19180

19180

0

0

42429

42429

0

43 736

43 736

1988

1988

18395

18 395

324867  324867  62837   62837   17210   17210  114306  114306

2852245  3333090   2790824  3891227   2774221   3670911   2189170   2894550

2852245 3333090 2790824 3891227 2774221 3670911 2189170 2894550

TILLGÅNGAR

Likvida medel Penningmarknads-instriiment Statsskuldväxlar Företagscertifikat Riksobligationer Övriga värde­papper

Fordringar, bank, fondmäklare Fömtbetalda kostna­der och upplupna intäkter

Övriga fordringar Aktier

Optioner och optionersrätter Konvertibla skulde­brev m.m. Inventarier Bostadsrätt

SUMMA TILL­GÅNGAR

RESULTAT

SKULDER, RISK­RESERV OCH FONDKAPITAL

Skulder Fondlikvid Skuld till l-3:eAPF Upplupna kostnader och tomtbetalda intäkter

Övriga kortfristiga skulder Premiereserv Optioner Summa skulder Riskreserv Fondkapital Tillskjutet gmnd­kapital

Uppindex gmnd­kapital

Ack överskott från tidigare år

Ack överskott i rel till resultatkrav Årets nettoresultat Årets +/- i rel till resultatkrav Summa fondkapital

SUMMA SKUL­DER, RISKRESERV OCH FOND­KAPITAL

121     121   4341   4341

O      O   16016   16016

2513736 2994 581 2543519 3643568

O

13158

363

O

O

13158

363

O

O

11627

1955

O

O

11981

1955

O

OOOO 75198       75198       74942       74942

336           336            582

582

813           813         1182

1182

OOOO

76 347       76347       76706

76706

15000       15000       15000

15000

2300000

2 299825

2 576831

2 570302

240674

.225491

-84 235

240622

220224                       173802

749147

988 597

2760898   3241743   2699118

3799521

381    381   8820   8820

573    573      O      O

2743 525 3640215 1721733 2408134

O

O

O

729

O

9801   10450

O  253 350  271680

729    517    517

0     0     0

11627       11627       26694       26694 75705       75 705       45 220       45 220

4837         4837           450

450

478           478         1556

1556

OOOO

92647       92 647       73920

73920

O               O       20000

20000

2 300000        1400000

2577705

1605419

175753

451195

11601

427960

205 821         244055

988 958

767251

2 681574 3 578 264 2095250

2 800630

Tabell 33 Fondernas balansräkning den 31/12 1988. Tkr. (forts)

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

LFT V

4:e AP-fonden

LFTI-

V

LFTI-

V +

4:e AP-fonden

Bokförda  Mark-

Bokförda  Mark-

Bokförda  Mark-

Bokförda  Mark-

värden

nads-värden

värden

nads-värden

värden

nads-värden

värden

nads-värden

TILLGÅNGAR

Likvida medel

14657

14657

106 888

106888

533 877

533877

640765

640765

Penningmarknads-

instrument

Statsskuldväxlar

0

0

508 592

508 592

57337

57 337

565 929

565 929

Företagscertifikat

0

0

617 129

617129

29634

29634

646 763

646763

Riksobligationer

0

0

0

0

30276

30276

30276

30276

Övriga värde-

papper

0

0

522 625

522625

61609

61609

584234

584234

Fordringar, bank,

fondmäklare

0

0

0

0

64119

64119

64119

64119

Förutbetalda kostna-

der och upplupna

50

50

1618

1618

13713

13713

15331

15331

Övriga fordringar

0

0

0

0

16 589

16589

16 589

16589

Aktier

2855 829

3715296

6 196405 15438760 12378 342 16401794 18574747 31840554

Optioner och

optionersrätter

0

0

0

0

9 801

10450

9 801

10450

Konvertibla skulde-

brev m.m.

0

0

198 574

278943

278135

296819

476 709

575 762

Inventarier

723

723

0

0

4287

4287

4287

4287

Bostadsrätt

2 300

2 300

0

0

2 300

2 300

2 300

2 300

SUMMA TILL-

GÅNGAR

2873559

3733026

8151831174745551348001917 522804 21631850 34997359

RESULTAT

SKULDER, RISK-

RESERV OCH

FONDKAPITAL

Skulder

Fondlikvid

74163

74163

120

120

112484

112484

112604

112604

Skuld till l-3:eAPF

72 563

72 563

145873

145 873

343628

343628

489 501

489 501

Upplupna kostnader

och fömtbetalda

intäkter

2 109

2109

7 198

7198

8314

8314

15512

15512

Övriga kortfristiga

skulder

167

167

1 114

1 114

4196

4196

5310

5310

Premiereserv

Optioner

0

0

0

0

0

0

0

0

Summa skulder

149002

149002

154305

154 305

468622

468622

622927

622927

Riskreserv

0

0

45000

45000

50000

50000

95000

95000

Fondkapital

Tillskjutet

gmnd-

kapital

2300000

2 350000

10599825 12949825

Uppindex gmnd-

kapital

2 568665

4862425

1

11898922

16761347

Ack överskott från

tidigare år

278 732

4289106

1371845

5660951

Ack Överskott i rel till

resultatkrav

113800

6937996

709748

7647 744

Årets nettoresultat

145825

1313420

989 727

2303147

Årets +/- i rel till

resultatkrav

901 559

5474829

4395512

9870341

Summa fondkapital

2 724 557

3 584024

7952526 17275250 12961397 17004182 20913923 34279432

SUMMA SKUL-

DER, RISKRESERV

OCH FOND-

KAPITAL

2873559

3733026

8151831174745551348001917522804 21631850 34997359

Prop. 1988/89:144

Bilaga 10

Tabell B4 De 20 största placeringarna

i Sydfonden (LTF I) 31/12 1988,

marknadsvärden. Tkr.

Företag

Ordni

ingsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-88

-87

-86

-85

-84

enligt

Veckans

Affärer

värde tkr

aktie­kapital*

%

1,59

rösträtt*

%

Volvo

1

1

5

3

8

Verkstad

476 322

0,40

SCA

2

6

6

_

_
[REDACTED_EFTERNAMN]

355 155

1,70

0,32

Stora

3

4

_
[REDACTED_EFTERNAMN]

272 758

1,39

1,37

Skånska

4

2

3

13

19

Bygg

229630

0,86

0,52

Sydkraft

5

5

9

Övriga

220988

1,46

0,80

Astra

6

10

4

20

Kemi

206298

1,26

1,48

Modo

7

7

-
[REDACTED_EFTERNAMN]

182736

3,99

2,02

Cardo

8

12

-

12

Förvaltn

107 352

2,89

2,89

SE-banken

9

8

-

Bank

102 658

0,46

0,46
[REDACTED_EFTERNAMN]

10

9

8

15

Verkstad

87 584

0,62

0,01

Handelsbanken

11

-

Bank

69921

0,44

0,44

Procordia

12

-

-

Övriga

67 285

0,47

0,40

Providentia

13

15

-

,

Förvaltn

62034

0,91

0,59

Electrolux

14

13

12

_

_

Verkstad

61647

0,29

0,01

Skandia

15

17

Förvaltn

58 824

0,55

0,55

Skrinet

16

16

13

1

_

Utveckling

54 390

11,39

8,10

Investor

17

18

_

_

_

Förvaltn

50 501

0,55

0,43

ASEA

18

Verkstad

40146

0,17

0,19

Euroc

19

_

Övriga

36381

0,78

0,29

Siab

20

Bygg Summa

34678 2777288

1,52

1,68

* Endast om >(

D,05 %

De tjugo största

placeringarnas

andel 

IV 

fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) =

2777288     ,

3%

3 333090

314

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

Tabell B5 De 20 största placeringarna i Fond Väst (LTF 

II) 

31/12 1988, marknadsvärden. Tkr.

Företag

Ordni

ingsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-88

-87

-86

-85

-84

enligt

Veckans

AlTärer

värde tkr

aktie­kapital*

%

rösträtt* %

Volvo

1

1

1

1

2

Verkstad

312475

1,0

0,8

Handelsbanken

2

II

12

_

18

Bank

179 147

1,1

1,1

Modo

3

6

6

II

10
[REDACTED_EFTERNAMN]

175518

0,8

0,2

Stora

4

2

5

7

7
[REDACTED_EFTERNAMN]

172 320

0,9

1,0

Marieberg

5

3   .

4

_

Övriga

167389

3,7

1,3

Skånska

6

5

2

13

19

Bygg

158759

0,6

0,4

Korsnäs

7

4

9

_

_
[REDACTED_EFTERNAMN]

157968

2,2

2.0

Astra

8

8

13

9

_

Kemi

156 591

1,0

1,0

Skandia

9

7

14

_

Förvaltn

141264

1,3

1,3

SCA

10

13

3

9
[REDACTED_EFTERNAMN]

133 543

0,6

0,3

ASEA

11

_

_

_

_

Verkstad

115951'

0,4

0,4

Bilspedition

12

18

_

Övriga

107107

2,9

1,5

Saab-Scania

13

14

16

6

8

Verkstad

94939

0,7

0,5

SKF

14

9

8

3

9

Verkstad

88856

0,8

1,0

SE-banken

15

12

_

_

_

Bank

84280

0,4

0,4

Hennes o Mauritz 16

_

_

_

Handel

82 500

3,3

1,5

Lundbergs

17

_

_

Bygg

76245

0,8

0,2

Catena

18

19

18

13

_

Handel

72714

2,9

2,9

UV-Shipping

19

_

_

Onoterad

70700

8,3

8,3

Siab

20

10

Bygg Summa

68200 2616466

3,0

2,4

* Endast om a0,05 %

' Varav konvertibla skuldebrev 9671 tkr

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) =

67.2 %

2616466

3891227

315

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

Tabell 36 De 20 största placeringarna i Trefond Invest (LTF 111) 31/12 1988, marknadsvärden. Tkr.

Företag

Ordni

ingsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-88

-87

-86

-85

-84

enligt

Veckans

Affärer

värde tkr

aktie­kapital*

%

rösträtt*

%

Volvo

1

2

1

2

2

Verkstad

220800

0,7

0,2

Aritmos

2

4

7

_

Utveckling

210852

7,0

7,0

Klövern

3

5

_

_

Bygg

187 730

8,6

1,9

Handelsbanken

4

1

19

10

12

Bank

182400

1,2

1,2

Bilspedition

5

3

2

4

10

Övriga

166949

4,1

8,0'

BGB

6

-

_

-

Bygg

154077

5,2

5,2

Skånska

7

11

15

13

1

Bygg

147 350

0,6

0,3

Marabou

8

_

_

_

_

Övriga

124985

8,4

7,8

ASEA

9

13

5

3

13

Verkstad

123070

0,5

0,6

Proventus

10

_

_

_

Förvaltn

120600

_

Stora

11

_

_

_
[REDACTED_EFTERNAMN]

114590

0,6

0,5

Gullspång

12

15

16

19

-

Övriga

110000

2,6

1,5

Skrinet

13

8

4

1

_

Utveckling

94256

20,0

14,2

Esab

14

7

20

9

5

Verkstad

86088

6,3

8,0'

Euroc

15

16

10

5

3

Övriga

80719

1,7

1,6

Lundbergs

16

10

12

-

Bygg

78000

0,9

0,2

Hexagon

17

17

-

Utveckling

74841

5,9

3,2

SCA

18

19

_

_
[REDACTED_EFTERNAMN]

73610

0,4

0,1

Electrolux

19

_

_

_

Verkstad

71540

0,3

0,0

Skånska Banken

20

"

Bank Summa

71267 2493724

4,9

3,0

* Endast om >0,05 %

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) =

2493 724

_____ 

= 67 Q % 367(J911

' Värdena är avrundningar. De uppgår inte till 8 %.

316

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

Tabell B7 De 20 största placeringarna i

1 Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

31/12 1

988, marknadsvärden.

Tkr.

Företag

Ordni

ingsnr

Bransch             Marknads-

Andel av

Andel av

-88

-87

-86

-85

-84

enligt                 värde Veckans            tkr AfTärer

aktie­kapital*

%

rösträtt* 

%

Stora

1

1

9

_

20
[REDACTED_EFTERNAMN]                  201397'

0,7

0,7

Volvo

2

2

3

_

_

Verkstad            178990

0,6

0,2

Marieberg

3

4

11

-

Övriga                 98 175

2,1

0,8

Modo

4

3

6

12
[REDACTED_EFTERNAMN]                    895112

1,0

0,3

Skandia Int

5

10

4

_

_

Förvahn              85930

1,2

1,2

Saab-Scania

6

6

7

6

9

Verkstad             83279

0,6

0,5

NK

7

5

1

2

_

Handel               80852

5,1

5,4

Skånska

8

11

12

18

_

Bygg                    79376

0,3

0,2

SCA

9

9

10

_

14
[REDACTED_EFTERNAMN]                    77 158

0,4

0,2

UV-Shipping

10

Onoterad             70 700

_

_
[REDACTED_EFTERNAMN]

11

Verkstad             69920

0,5

0,0

Korsnäs

12

8
[REDACTED_EFTERNAMN]                    69914

1,0

0,8

Catena

13

13

5

Handel               67 337'

0,4

0,4

Handelsbanken

14

_

_

_

_   .

Bank                   63263

0,5

0,4

Arcona

15

20

_

_

_

Bygg                    61970"

2,0

1,4

Ratos

16

16

_

19

11

Förvaltn              57 511

0,9

0,4

Convexa

17

-

-

-

Bygg                    48 787'

7,7

4,1

AGA

18

19

20

_

1

Kemi                  48638

0,5

0,3

Cominvest

19

_

_

_

Inoir                    47254'

9,8

5,6

Garphyttan

20

17

9

3

Verkstad             46845 Summa            1626807

7,3

7,3

* Endast om >0,05 %

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) = 26268075       /

2894 550

' Varav konvertibla skuldebrev

61 331 tkr

2 Varav konvertibla vinstandelsbrev

45 500 tkr

' Varav konvertibla skuldebrev

57 460 tkr

* Varav konvertibla skuldebrev

4445 tkr

' Varav konvertibla skuldebrev

3 546 tkr

' Varav konvertibla skuldebrev

2 204 tkr

317

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

Tabell B8 De 20 största placeringarna i Nordfonden (LTF V) 31/121988, marknadsvärden. Tkr.

Företag

Volvo

Modo

Korsnäs

Marieberg

Handelsbanken

Astra

Stora

ASEA

Euroc

Siab
[REDACTED_EFTERNAMN]

Saab-Scania

SE-Banken

SCA

Sandvik

Klövern

Alfa Laval

Skandia

PK-banken

Regnbågen

Ordningsnr

-88    -87    -86    -85

1

12 2 5 8 3

10

2

14

6

1

3

5

2

13

6

7

10

4

12 20

15

9

16

2

3

4

5

6

7

8

9

10

II

16

12

13

14

15

16

17

18

19

20

-84

II

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

enligt

värde

aktie-

rösträtt*

Veckans

tkr

kapital*

Affärer

%

%

Verkstad

291490

1.0

0,2
[REDACTED_EFTERNAMN]

273984

5,8

3,4
[REDACTED_EFTERNAMN]    

232 825

3,3

2,4

Övriga

195 950

4,3

1,5

Bank

182 400

1,0

1,1

Kemi

157535

1,0

0,8
[REDACTED_EFTERNAMN]

152180

0,8

0,8

Verkstad

141 170

0,6

0,3

Övriga

137585

2,9

2,5

Bygg

127875

5,6

4,9

Verkstad

126960

0,9

0,0

Verkstad

121484

0,8

0,6

Bank

120400

0,5

0,5
[REDACTED_EFTERNAMN]

117860

0,6

0,7

Verkstad

112990

0,7

0,2

Bygg

106863

4,9

1,5

Verkstad

105 750

1,5

0,0

Förvaltn

100800

0,9

0,9

Bank

87 500

0,7

0,7

Bygg

87450

6,2

1,7

Summa

2981051

* Endast om >0,05 %

De tjugo största placeringamas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) 

2981051  79 9 o/

3733026

318

Prop. 1988/89:144 Bilaga 10

Tabell B9 De 20 största placeringarna i 4:e AP-fonden 31/121988, marknadsvärden. Tkr.

Företag

Ordn

ingsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-88

-87

-86

-85

-84

enligt

Veckans

AfTärer

värde tkr

aktie­kapital*

%

rösträtt* 

%

Astra

1

1

1

1

3

Kemi

1225 296

7,6

7,2

Volvo

2

2

4

2

1

Verkstad

1 109452

3,5

6,3

ASEA

3

3

3

4

3

Verkstad

1068 558

4,5

3,9

SCA

4

4

5

6

6
[REDACTED_EFTERNAMN]

1026838'

4,6

4,6

Skånska

5

6

7

11

13

Bygg

974994

3,7

2,6

Electrolux

6

5

2

3

8

Verkstad

918 502

4,5

0,2

Sandvik

7

8

6

7

10

Verkstad

903226

5,9

5,7

Sydkraft

8

7

10

_

Övriga

776281

5,2

7,7

AGA

9

9

8

5

7

Kemi

723 753

7,0

9,0
[REDACTED_EFTERNAMN]

10

17

17

14

5

Verkstad

553 825

4,0

0

Pharmacia

11

10 

9

8

4

Kemi

486073

4,5

2,6

Alfa Laval

12

13

15

13

18

Verkstad

450509

6,7

0

Gullspång

13

15

19

Övriga

357035

8,5

5,0

SKF

14

19

12

9

9

Verkstad

351079

3,2

4,3

Modo

15

_
[REDACTED_EFTERNAMN]

334 770

4,5

5,0

Perstorp

16

_

Kemi

314947

6,6

2,9

Incentive

17

12

18

15

15

Utveckling

303012

8,7

8,2

Nordstjernan

18

143

10'

_

Inofif

297 549

3,4

4,5

Euroc

19

20

_

_

20

Övriga

285 545

6,1

7,2

Esselte

20

11

14

12

12

Övriga Summa

285 141 12746385

3,8

1,4

* Endast om >0,05 %

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) = '2 746 385  7, 9 / 17474555

84 172 tkr 94984 tkr

' Varav konvertibla skuldebrev

2 Varav konvertibla skuldebrev (kvb)

ABV, uppköpt av Nordstjeman under 1988

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1989

319