Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 73 år 1971

Prop. 1971: 73

Nr 73

Kungl. Maj:ts proposition med förslag till ändringar i den indirekta be­skattningen; given Stockholms slott den 19 mars 1971.

Kungl. Maj:l vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå riksdagen alt bifalla de förslag ora vars avlålande till riksdagen föredragande departementsche­fen herastäUl.

GUSTAF ADOLF

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåU

I propositionen föreslås, att pälsvaruskatlen och försäljningsskatten på s. k. äkta mattor slopas vid årsskiftet 1971/72 och att försäljningsskatten på guldsmedsvaror då samtidigt sänks från nuvarande 20 "/o tUl 10 »/o.

Vidare föreslås med verkan fr. o. ra. den 1 juli 1971 vissa ändringar av förettädesvis teknisk natur i den särskilda vamskatlen, skatten på mall- och läskedrycker, den s. k. bUaccisen, den aUmänna energiskalten och de särskilda skatterna på motorbränslen samt i följd härav vissa ändringar i tulltaxan.

1    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 73

Prop. 1971: 73

1    Förslag tiU

Förordning om upphävande av förordningen (1943:477) om skatt å vissa pälsvaror

Härigenom förordnas, atl förordningen (1943: 477) om skalt å vissa pälsvaror skall upphöra atl gälla vid utgången av år 1971. Den upphäv­da förordningen gäller fortfarande i fråga om förhållande sora hänför sig lill liden före nyss näranda lidpunkt.

Prop. 1971: 73

2    Förslag till

Förordning om ändring i förordningen (1948: 85) om försäljningsskatt

Härigenom förordnas i fråga ora förordningen (1948: 85) ora för-säljningsskatti,

deb att i 2, 8, 1013, 15, 1819, 27 och 2930 §§ ordet "kon­troUstyrelsen" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "riksskatte­verket" i motsvarande form,

dels att 5, 6 och 25 §§ saml bUagan lill förordningen skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 §.

1     m o m.   Skatten utgår med

Skallen utgår raed tio procent

tjugo procent av varans beskalt-     av varans beskattningsvärde,

ningsvärde.

/ fråga om varor, som införas till riket av annan än registrerad säljare, skall dock skatten, i den omfattning som av förteckningen framgår, i stället utgå med i för­teckningen upptaget belopp för viktenhet.

2     m o m. Den som registrerats

såsom säljare med skattepliktig

försäljning är, i den mån ej annat

av förteckningen framgår, skyldig

att för varje kalenderår erlägga

skatt med minst det belopp vilket

i förteckningen angivits såsom

minimiskatt. Om registreringen

avsett endast en del av året, skall

såsom minimiskatt erläggas vad

av den i förteckningen angivna

minimiskatten belöper på den tid,

som   omfattats  av   registreringen.

Minimiskatten må minskas med belopp motsvarande försäljnings­skatten för sådana varor, som för­sålts under den tid, för vilken mi­nimiskatten beräknas, men som visas hava av säljaren förvärvats

   Senaste lydelse av

2§ 1965:911

8 §1960:427

1013 och 15 §§1959: 94

1819 §§1965: 77

27 §1959: 94.

      Senaste lydelse 1965: 77.

= Senaste lydelse 1949:100.

Prop. 1971: 73

4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

dessförinnan och därvid påförts skatt. För säljare, som bedrivit bå­de skattepliktig och skattefri för­säljning, må minimiskatten mins­kas jämväl med ett belopp mot­svarande den försäljningsskatt, som skulle utgått för den skatte­fria försäljningen därest denna va­rit skattepliktig.

Har den skattepliktiga försälj­ningen avsett flera varuslag, för vilka minimiskatten är bestämd till olika belopp, skall minimiskatt er­läggas med det högsta beloppet.

6 §* Beskattningsvärdet utgör

a)

då varan av registrerad säljare försäljes till konsuraenl: det avta­lade vederlaget;

b)

då varan av registrerad säljare i annat fall än under a) avses försäljes till någon sora icke själv är registrerad säljare: del åsatta för­säljningsvärdet;

c)

då varan av registrerad säljare ullages från rörelse för annat ända­raål än försäljning: del åsatta försäljningsvärdet;

d)   då varan av annan än regi-

d) då varan av annan än regi­

strerad säljare införes lill riket         slrerad säljare införes lill riket

för försäljning:  del pris va-

för försäljning: det pris varan

ran antages korama all betinga

anlages koraraa all betinga vid

vid försäljning till konsument;

försäljning lill konsument;

för annat ändamål: varans

för annat ändaraål: varans

värde, beräknat enligt 4 § tull-

värde, beräknat enligt 4 § tull­

taxeförordningen, raed tillägg

taxeringsförordningen (1960:

av den å varan belöpande tullen

391), med tillägg av den å va-

ävensom däratöver tjugofem

ran belöpande tullen ävensom

procent av del sålunda uträkna-

därutöver 11,11 procent av det

de beloppet; saml

sålunda    uträknade    beloppet;

samt

e)   dä varan av annan än registrerad säljare försäljes till pris över­

stigande det enligt 3 § åsatta försäljningsvärdet: det belopp varraed ve­

derlaget överstiger näranda värde.

I fall, varora förraäles i 4 § 1 mom. sista stycket, är beskattningsvär­det lika raed det åsatta försäljningsvärdet.

KontroUstyrelsen äger, i den

Riksskatteverket äger, i den om-

omfattning så lärapligen kan ske,

fattning så lärapligen kan ske,

föreskriva atl del åsatta försälj-

föreskriva atl det åsatta försälj­

ningsvärdet skall utgöra beskalt-

ningsvärdet skall utgöra beskatt­

ningsvärde järaväl vid försäljning

ningsvärde järaväl vid försäljning

sora ovan under a) avses.

sora ovan under a) avses.

* Senaste lydelse 1952:199.

Prop. 1971: 73

25 §5 Vid införsel tUl riket av skattepliktig vara, för vilken skatt skall erläggas i saraband raed införseln, skall den skallskyldige, där ej annat nedan stadgas, i samband raed luUlaxeringen av varan lill lullrayndig-heten i två exeraplar avlärana en på tro och heder avgiven deklaration angående varans beskattningsvärde.

Deklaration erfordras icke be­träffande vara, för vilken skalt ut­går med i förteckningen angivet belopp för viktenhet, ej heller be­träffande annan vara därest denna införes till riket för annat ända­raål än försäljning. I fråga om vara som sist sagts skall den skall­skyldige i stället till tullmyndighe­ten avlärana skriftiig försäkran i två exeraplar rörande ändaraålet raed införseln; dock all sådan för­säkran icke erfordras om del är uppenbart alt varan införes för an­nat ändamål än försäljning eller användning i förvärvssyfte.

Deklaration erfordras icke be­träffande vara, vilken införes lill riket för annat ändamål än för­säljning. I fråga om sådan vara skall den skallskyldige i stället till tullmyndigheten avlärana skriftlig försäkran i två exeraplar rörande ändaraålet med införseln; dock all sådan försäkran icke erfordras ora del är uppenbart all varan införes för annat ändaraål än försäljning eller användning i förvärvssyfte.

Bilaga*

Förteckning över varor för vilka försäljningsskatt skall erläggas

i tulltaxan upptagna under nedanstående lulltaxenuramer

Tulltaxenr     Varuslag

ur 71.01 71.03

ur 71.12 71.14

ur 71.15

Nalurpärlor och ädelstenar, ej utgörande artiklar för tek­niskt bmk. Varor av ädel raelall, ej utgörande artiklar för tekniskt bruk.

Anm. För urarmband av ädel metall skall skall utgå även om de är fastade vid ur.

Varor av naturpärlor eller av ädelstenar, ej utgörande ar­tiklar för tekniskt bruk.

Anm. Skatt skall ej utgå för varor, vilka tidigare inom riket varit föremål för försäljning lill konsument, samt ej heller för ordnar, medaljer eller märken av guld, silver, platina eller an­nan ädel metall, där de utdelas såsom förljänsllecken eller utan betalning.

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1972. Äldre bestärarael­ser gäller fortfarande i fråga ora förhållande som hänför sig till tiden före ikraftträdandet.

' Senaste lydelse 1965: 911. Senaste lydelse 1965:77.

Prop. 1971: 73

3    Förslag till

Förordning om ändring i förordningen (1941: 251) om särskild varu­skatt

Härigenom förordnas i fråga om förordningen (1941: 251) om sär­skild vamskatli,

deb att i 3 § 2 mom., 3 a §, 4 § 2 mora., 56 §§ och 8 § 4 och 5 raom. ordet "kontrollslyrelsen" i olika böjningsforraer skall bytas ul raot "riksskatteverket" i raotsvarande förra,

deb alt bilagan till förordningen skall ha nedan angivna lydelse.

Bilaga'

Förteckning över varor, för vilka särskild varuskatt skall erläggas

Tulltaxe-       Vamslag nummer

ur 17.04 Sockerkonfektyrer, icke innehållande kakao, med undantag av fondantraassor, raandelraassor, pastor och andra liknan­de halvfabrikat i bulk.

ur 18.06 Choklad och chokladvaror saml andra födoäranen innehål­lande kakao, med undantag av glass, glasspulver, glasspasta (glassraassa), puddingpulver och färdiga puddingar saral pulver, flingor, pastor och flytande beredningar för frara­slällning av dryck.

ur 19.08 Biscuits och wafers raed mellanlägg av krära e. d. tUl över­vägande delen överdragna raed choklad.

ur 21.07 Konfektyrer, ej hänförliga lill annat nuraraer, med undan­tag av raässor, pastor och andra liknande halvfabrikat i bulk.

ur 33.06       För personligt bmk avsedda preparat av följande slag:

parfyra, parfyinkräm, loaletlvatlen, rakbalsam och liknande preparat, med undantag av badtUlsatsraedel och preparatet sprit, glycerin och rosenvatten,

puder, puderkrära, ansiktslera, ansiktsskum, ansiktsmask, sraink och läppstift, med undantag av vitt ströpuder, puder­krära raed pudersubslans ora högst 5 Vo, ofärgat cerat och preparat sora är avsett specielll för behandling av finnar el-

> Senaste lydelse av 3§2mom. 1962:31 3a §1960:426

4 §2 mom. och 5§ 1960:612 6    1965:76 8      och 5 mom. 1960: 612.

' Senaste lydelse 1970: 711.

Prop. 1971: 73

Tulltaxe-        Varuslag nummer

ler liknande hudåkoraraa eller för döljande av ärr, födelse­märke eller liknande huddefekl,

preparat för behandling av naglar, med undantag av nagel-lackbortlagningsraedel och nagelvitlpennor, hårvårdspreparal, med undantag av medel för enbart scham-ponering,

preparat för behandling av ögonhår och ögonbryn, hårbort-tagningsmedel,

medel mot transpiration, med undantag av ällikelerpreparal och folvårdsraedel.

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1971. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga ora förhållande som hänför sig lill tiden före ikraftträdandet.

Kartong. S. 9, i 8 § insätts andra stycket.

Prop. 1971: 73

4    Förslag till

Förordning om ändring i förordningen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker

Härigenom förordnas i fråga om förordningen (1960: 253) om till­verkning och beskattning av malt- och läskedrycker

dels alt i 46 och 13 §§ ordet "kontrollslyrelsen" i olika böjnings­former skaU bytas ul mot "riksskatteverket" i raotsvarande form,

dels atl 3, 7 och 8 §§ skaU ha nedan angivna lydelse,

deb att i förordningen skall införas en ny paragraf, 8 a §, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 

§

Beskattningsmyndighet är kon-

I 

rollstyrelsen, som även utövar kontroll över tillverkningen. Be­träffande skatt, som utgår enligt denna förordning, skall vad i för­ordningen om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning är stadgat äga tillämpning.

Kontrollstyrelsen äger utfärda de föreskrifter rörande redovis­ning och särskilda konlroUanord-ningar sora styrelsen finner er­forderliga för kontrollens utövan­de.

Det åligger tillverkare atl lämna kontrollstyrelsen de uppgifter som erfordras för upprättande av sta­tistik över tillverkningen och för­säljningen av malt- och läske­drycker.

Beskattningsmyndighet är, be­träffande vara som tillverkas inom landet, riksskatteverket och, be­träffande vara som införes till lan­det, generaltullstyrelsen.

Riksskatteverket utövar kon­troU över tillverkningen och äger utfärda de föreskrifter rörande redovisning och särskilda kon-Irollanordningar som verket finner erforderliga för kontrollens ut­övande.

Del åligger tillverkare atl lämna riksskatteverket de uppgifter som erfordras för upprättande av sta­tistik över tillverkningen och för­säljningen av mall- och läske­drycker.

Beträffande skatt enligt denna förordning för vara som tillverkas inom landet gäller förordningen (1959: 92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning. 46 § nämnda förordning gäller beträf­fande skatt på vara som införes till landet.

1 Senaste lydelse av 4§ 1961:160 6 §1965:286.

Prop. 1971: 73

7 

§

2

Nuvarande lydelse

För lagrat lättöl, öl, starköl och läskedrycker skall tillverkare, där ej annat följer av 8 §, erlägga skatt. Skatten utgår för liter med

tolv öre för lagrat lättöl, sextio öre för öl av typ A, en krona trettio öre för öl av typ B,

två kronor för starköl, och trettiotre öre för läskedrycker. Skattskyldigheten   inträder,   då varan utlämnas från tillverknings­stället eller, såvitt angår öl eller starköl, där förlätes.

Föreslagen lydelse

För lagrat lättöl, öl, starköl och läskedrycker skall,  där ej  annat följer  av  8   §,  skatt  erläggas av tillverkare  eller,   vid  införsel   till landet, den som i tullhänseende är att anse som varuhavare. Skallen utgår för liter raed tolv öre för lagrat lättöl, . sextio öre för öl av typ A, en krona trettio öre för öl av typ B,

två kronor för starköl, och trettiotre öre för läskedrycker. Skattskyldigheten inträder för vara, soni tillverkas inom landet, då varan utlämnas från lUlverk­ningsställel eller, såvitt angår öl eller starköl, där fortares samt för vara, som införes till landet, när införseln sker.

8

§

3

Deklaration skall avlämnas till kontrollstyrelsen för varje kalen­dermånad, under vilken tillverk­ning eller utlämning av skatteplik­tiga drycker förekommit, och in­nehålla uppgift om den mycken­het sådana drycker, som utläm­nats från tillverkningsstället, samt den myckenhet på tillverknings­stället förtärt öl eller starköl, som där tillverkats. Särskild deklara­tion skall avgivas för varje till­verkningsställe.

Tillverkare skall lämna deklara­tion till riksskatteverket för varje kalendermånad, under vUken till­verkning eller ulläraning av skat­tepliktiga drycker förekoramit, med uppgift om den myckenhet sådana drycker, som utläranals från tillverkningsstället, samt den myckenhet på tillverkningsstället förtärt öl eller starköl, sora där tillverkats. Särskild deklaration skall avgivas för varje tillverk­ningsställe.

Deklaration skall insändas inora feralon dagar efler utgången av den raånad deklarationen avser.

Om särskUda skäl därtill äro, äger kontroUstyrelsen medgiva, att deklaration raå insändas sena­re än i andra styckel sägs, dock senast inora tre raånader efler ut­gången av den raånad deklaratio­nen avser.

Om särskilda skäl därtUl äro, äger riksskatteverket medgiva, alt deklaration må insändas senare än i andra stycket sägs, dock senast inora tre månader efler utgången av den månad deklarationen av­ser.

I deklaration raå särskilt för varje varuslag och, i fråga om öl, typ avdrag göras för myckenhet, som

» Senaste lydelse 1970: 6. » Senaste lydelse 1965: 286.

Prop. 1971: 73

10

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

a)

utförts ur riket eller till svensk frihamn ävensom såvitt avser starköl, upplagts på provianteringsfrUager,

b)

tUlverkats vid annat tillverk- b) tillverkals vid annat tillverk­ningsställe eller vid införsel be- ningsslälle eller vid införsel be­lagts med tull,

lagts med skatt,

c)

utlämnats som kontrollprov,

d)    efter utiämning återinförts tUl lUlverkningsslällels lager och för

vUken avdrag icke gjorts med stöd av bestämmelserna under a)c)

ovan, eller

e)    förstörts utanför liUverkningssläUel, medan varan befunnit sig i till­

verkarens besittning.

Riksskatteverket prövar, om och i vad mån avdrag får göras även för drycker, vars försäljning för­orsakat den skattskyldige förlust på grund av bristande betalning från köpare.

Vid införsel till landet av stark­öl i den ordning som avses i 12 § 4 mom. h rusdrycksförsäljnings-förordningen (1954:521) skall skatt ej erläggas.

8 a §

Den, som inför skattepliktig vara till landet, skall erlägga skatt i den ordning som är föreskriven för tull. Skatten skall påföras i hela kronor så att överskjutande öretal bortfaller. Vad som i fråga om tull är föreskrivet om betal­ningsanstånd, ställande av säker­het och påföljd för fördröjd eller utebliven betalning äger motsva­rande tillämpning på skatten.

Denna förordning trader i kraft den 1 juli 1971.

Prop. 1971: 73

11

5   Förslag tUI

Förordning om ändring i förordningen (1956: 545) angående omsätt­ningsskatt å motorfordon I vissa fall

Härigenom förordnas i fråga ora förordningen (1956: 545) angående orasällningsskatt å raotorfordon i vissa falF,

deb att i 6, 9, 1215, 20 och 23 §§ ordet "kontroUstyrelsen" i olika böjningsforraer skall bytas ut raot "riksskatteverket" i motsvarande form,

deb alt 13 och 5 §§ skaU ha nedan angivna lydelse,

dels all i förordningen skall införas en ny paragraf, 26 §, och när­mast före denna paragraf en ny rubrik av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 P

För raotorfordon, sora tUlverkas inora riket eller hit införas, skall i de fall sora nedan sägs erläggas orasällningsskalt lUl staten.

Skattepliktiga fordon enligt denna förordning äro personbUar, sådana raed skåp-, slalionsvagns- eller personbUskarosseri utmstade lastbilar, vilkas Ijänslevikt ej överstiger 1 800 kUogram, samt motorcyklar, allt i den mån fordonen icke äro eller tidigare varit upptagna i bUregister.

TUl skattepliktigt motorfordon hänföres även tidigare icke skat­tepliktigt fordon, som vid registre­ring upptages i bilregister som mo­torfordon av sådant slag som an­gives i andra stycket.

Skall skall icke ulgå

a)

för bil, som är inrättad uteslutande för brandväsen eller för trans­port av sårade eller sjuka;

b)

för sådan motorcykel, sora avses i förordningen den 5 raaj 1960 (nr 134) om mopeder; saral

c)

för annan raotorcykel, vilken är inrättad såsora invalidfordon och konstruerad för en hastighet av högst 30 kUoraeter i liraraen.

I denna förordning användas

I denna förordning användas ut-

uttryck och begrepp i samraa be-

tryck och begrepp i sararaa be­

tydelse sora i vägtrafikförordning-

lydelse sora i vägtrafikförordning­

en. Tjänstevikl skaU, där den ej

en. Tjänslevikt skall, där den ej

vid beskallningstillfället fraragår

vid beskallningsliUfällel fraragår

av lypbesiklningsinstrumenl, be-

av lypbesiklningsinstmraent, be-

siklningsinslmment eller lypintyg,

siktningsinstrumenl eller lypintyg,

beräknas enligt vägtrafikförord-

beräknas enligt vägtrafikförord­

ningen eller, där så ej kan ske,

ningen eUer, där så ej kan ske,

uppskattas   med   ledning   av  vad

uppskattas   raed  ledning   av  vad

' Senaste lydelse av

6          §1963: 84

9 och ]4§§ 1959:95. ' Senaste lydelse 1962:266.

Prop. 1971: 73

12

Nuvarande lydelse

sora kan antagas vara norraal Ijänslevikt för sararaa eller liknan­de slag av fordon i färdigulruslat skick. För sådan uppskattning äger kontrollstyrelsen all i sararåd med generaltuUstyrelsen utfärda närraare föreskrifter.

Föreslagen lydelse

sora kan antagas vara norraal Ijänslevikt för sarama eller liknan­de slag av fordon i färdigutmstat skick. För sådan uppskattning äger riksskatteverket all i samråd med generaltullstyrelsen utfärda när­raare föreskrifter.

2 §

Skattskyldighet inträder

a) för skattepliktigt motorfordon, sora tillverkas inora riket, när for­donet av tillverkaren levereras tUl köpare eller uttages från rörelse ulan saraband raed försäljning;

b)

för skattepliktigt raotorfor­don, sora införes lill riket av nå­gon sora blivit enligt 12 § registre­rad hos kontroUstyrelsen såsora iraporlör, när fordonet levereras till köpare eller uttages från rörel­sen ulan saraband raed försälj­ning; samt

c)

för annat skattepliktigt for­don, när del införes till riket.

b)

för skattepliktigt raotorfor­don, sora införes lill riket av nå­gon som blivit enligt 12 § registre­rad hos riksskatteverket såsora ira-portör, när fordonet levereras lill köpare eller uttages från rörelsen utan saraband raed försäljning,

c)

för skattepliktigt fordon, som införes lill riket av annan än re­gistrerad, när det införes till ri­ket;

d)     i fall, som avses i 1 § tred­

je stycket, när fordonet registre-

3 § Skattskyldiga äro a) för raotorfordon, som tillverkats inom riket, tillverkaren;

b)

för motorfordon, som infö­res till riket av registrerad impor­tör, denne; samt

c)

för motorfordon, som eljest införes till riket, den för vars räk­ning införseln äger rum.

b)

för raotorfordon, sora infö­res lill riket av registrerad irapor­lör, denne;

c)

för motorfordon, som eljest införes lUl riket, den för vars räk­ning införseln äger rum;

d)    i fall, som avses i 1 § tred­

je stycket, fordonets ägare.

5 §3

Kontrollstyrelsen är beskatl­ningsmyndighet i fråga om för­säljning och uttag från rörelse. Vad i förordningen om förfaran-del vid viss konsumtionsbeskatt­ning är stadgat skall äga lillärap-

= Senaste lydelse 1960: 433.

Riksskatteverket är beskall-ningsrayndighel i fråga ora om-sättningsskatt på försäljning och uttag från rörelse och vid registre­ring enligt 1 § tredje stycket. Vad i förordningen (1959: 92) ora för-

Prop. 1971: 73

13

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

ning på omsättningsskatt sora ul- farandet vid viss konsumtionsbe-

går i samband med försäljning och skattning är stadgat skall äga lill-

uttag som nu sagls.

lärapning på skatt som utgår i fall

som nu sagls.

Beträffande skattepliktig införsel är generaltuUstyrelsen beskallnings-rayndighet. Beslämraelsema i 46 § nyssnäranda förordning skola gälla järaväl vid införsel.

Bestämmelser rörande skattskyldighet vid registrering

26 §*

Vid skattskyldighet enligt 2 § d meddelar riksskatteverket ägaren av motorfordonet beslut om skal­lepåföring. Skatten skall erläggas genom insättning på riksskattever­kets postgirokonto inom trettio dagar från den dag den skaltskyl­dige erhållit del av beslutet.

Försummar den skattskyldige att inbetala skatten, kan den på framställning av riksskatteverket omedelbart uttagas genom utmät­ning.

Det åligger registreringsmyndig­heten att utan dröjsmål till riks­skatteverket skriftligen anmäla re­gistrering av motorfordon, som medför skattskyldighet enligt den­na förordning. Anmälan skall om­fatta erforderliga uppgifter för på­föring av omsättningsskatt.

Denna förordning träder i krafl den 1 juli 1971.

 Förutvarande 26 § upphävd 1959: 95

Prop. 1971: 73

14

6    Förslag till

Förordning om ändring i förordningen (1957: 262) om allmän energi­skatt

Härigenora förordnas i fråga ora förordningen (1957: 262) ora all­raän energiskatt,

dels alt punkten 3 övergångsbestämmelserna till förordningen skall upphöra att gäUa,

deb att i 9 och 11 §§, 15 § 2 mora., 16, 18 och 19 §§, 20 § 1 och 3 mom., 21 och 22 §§, 23 § 1 och 3 mora. och 32 § ordet "kontrollslyrel­sen" i olika böjningsforraer skall bytas ut raot "riksskatteverket" i raot­svarande förra,

deb all 68, 10, 1214 §§, 15 § 1 raom., 17 §, 24 § 2 mora. och 25 § 2 mora. samt bUagan tUl förordningen skall ha nedan angivna lydelse,

dels all i förordningen skall införas två nya paragrafer, 3 och 26 §§, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

3 

§

Föreslagen lydebe

2

Riksskatteverket kan medgiva, att skalt för bränsle och elektrisk kraft som förbrukas vid produk­tion av värme vid kraftvärmeverk skall redovisas på grundval av uppmätt värmeförbrukning hos abonnenterna.

6 §

Den som inom riket producerar skattepliktigt flytande bränsle är skyldig atl hos kontrollstyrelsen vara registrerad såsom producent av dylikt bränsle.

Den som i större orafallning återförsäljer eller förbrukar skat­tepliktigt bränsle eller håller så­dant bränsle i lager må efler an­sökan registreras hos kontroUsty­relsen såsom återförsäljare eller förbmkare av dylikt bränsle. När särskUda skäl därtUl äro må även eljest den, som förbrukar skatte­pliktigt bränsle, efler ansökan re-gistteras.

        Förordningen omtryckt 1964: 350.

        Förutvarande 3 § upphävd 1959: 96.

Den sora inora riket produce­rar skattepliktigt flytande bränsle eller förbrukar sådant bränsle för framställning av därmed likvärdig vara är skyldig alt hos riksskatte­verket vara registrerad såsom pro­ducent av skattepliktigt bränsle.

Den sora i större orafallning återförsäljer eller förbmkar skat­tepliktigt bränsle eller håller så­dant bränsle i lager raå efler ans-sökan registreras hos riksskatte­verket såsora återförsäljare eUer förbrukare av dylikt bränsle. När särskilda skäl därtill äro raå även eljest den, sora förbrukar skatte­pliktigt bränsle, efler ansökan registreras.

Prop. 1971: 73

15

Nuvarande lydebe

Föreslagen lydelse

7 

§

Skallen skall erläggas av den som är registrerad enligt 6 §. In­föres bränsle tUl riket av annan än den sora är sålunda registrerad skall dock skallen erläggas av den sora inför bränslet.

Skallen skall erläggas av den sora är eller bort vara registrerad enligt 6 §. Införes bränsle till ri­ket av annan än den sora är regist­rerad skall dock skallen erläggas av den som inför bränslet.

Skatt skall erläggas även av den som icke är registrerad enligt 6 § och som för annat ändamål än som avses i 24 § återförsäljer eller förbrukar bränsle, som förvärvats utan skatt eller med nedsatt skatt mot försäkran enligt 26 §.

8 §

Skattskyldighet inträder

a)

för den som är registrerad enligt 6 §, då bränsle av honom levereras lUl köpare, som icke är sålunda registrerad, eller tages i anspråk för annat ändamål än för­säljning, och

b)

för den, som ulan alt vara registrerad enligt 6 §, inför bränsle tUl riket, vid införseln.

Skattskyldighet inträder

a)

för den sora är eller bort vara registrerad enligt 6 §, då bränsle av honora levereras till köpare, sora icke är registrerad, eller till eget försäljningsställe för detaljförsäljning som icke utgöres av depå eller tages i anspråk för annat ändamål än försäljning,

b)

för den, som ulan all vara registrerad enligt 6 §, inför bränsle lill riket, vid införseln, och

c)

i fall som avses i 7 § andra stycket, då bränslet levereras till köpare eller tages i anspråk för annat ändamål än försäljning.

10 § Skatten utgår raed i förteckningen angivet belopp för vikt- eller vo-

lymenhet.

Det ankoraraer på kontrollsty­relsen alt i fråga ora fasta bräns­len fastställa skattesatser för hek­toliter sora svarar raot de i förteck­ningen angivna skallesatserna för lon.

Del ankoraraer på riksskattever­ket alt i fråga ora fasta bränslen fastställa skattesatser för hektoli­ter sora svarar raot de i förteck­ningen angivna skattesatserna för lon.

Utgör vid industriell tillverkning kostnaden för bränsle mera bety­dande del av tillverkningskostna­den, må riksskatteverket medgiva skälig nedsättning av skatten.

Prop. 1971: 73

16

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

12 §

Skatten för elektrisk krafl skall erläggas av den sora förbrukat kraf­ten.

Skyldighet att redovisa skall Skyldighet att redovisa skall till

lill statsverket inträder då den statsverket inträder då den elek­

elektriska kraften distribueras lill Iriska kraften distribueras lill för­

förbrukare, som icke är registre- brukare, sora icke är registrerad

rad enligt 11 § (skalleplik- enligt 11 § (skattepliktig

tig distribution), eller då distribution), eller då kraf-

kraflen av den som är sålunda ten av den sora är sålunda re-

registrerad nyttjas i egen rörelse gislrerad nyttjas i egen rörelse

(skattepliktig egenför- (skattepliktig egenför-

brukning).

brukning)./ fråga om skyl-

dighet att redovisa skatt skall så­som registrerad anses även den som bort vara registrerad.

Vid skattepliktig distribution skall skallen av förbrukaren erläggas till registrerade distributören, i förekoraraande fall genora icke registrerad distributör. Har producent yrkesraässigt distribuerat kraft liU förbruka­re, är producenten raed avseende å distributionen av sådan kraft att anse såsora registrerad distributör.

Har den, sora enligt 11 § registrerats såsora producent, till annan di­stribuerat elektrisk kraft ulan alt detta skell yrkesraässigt, skall kraften anses vara förbrukad i den förstnämndes rörelse.

13 §

Registrerad distributör åligger att debitera och till statsverket inle­verera skatten. Har debiterad skatt ej erlagts, skall den registrerade di­stributören likväl inleverera ett däreraot svarande belopp, såvida icke annat följer av vad i 25 § 2 raora. d) stadgas.

Vid   skattepliktig   egenförbruk-

I övriga fall skall förbmkaren

ning skall förbrukaren inleverera     inleverera skallen till statsverket, skallen lill statsverket.

14 §3

Skallen utgår raed tio procent

Skatten utgår för elektrisk kraft

av kraftens beskattningsvärde.

för galu- eller vägbelysning med

0,5 öre för kilowattimme och för annan kraft raed tio procent av kraftens beskattningsvärde. Med  beskattningsår förslås  ti­den 1 juli30 juni.

Beskattningsvärdet är lika med sumraa av de avgifter, som förbruka­ren har alt erlägga för den elektriska kraften. I den mån producent eller registrerad distributör själv förbrukar kraften, är beskattnings­värdet lika raed summan av de avgifter, som skulle hava utgått, därest kraften försålts för Ukartad användning sora hos producenten eller di­stributören. I beskattningsvärdet ingår icke skatt.

» Senaste lydelse 1970: 573.

Prop. 1971: 73

17

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

15 §

1 raora. Kontrollstyrelsen äger, när särskilda skäl därtill äro, efter ansökan förordna, att skatten skall utgå med visst belopp för kUowallimrae. Beloppet skall fast­ställas så all del för de förbruka­re, varora fråga är, så nära sora raöjligl raotsvarar den skatt sora skulle hava utgått vid lillärapning av 14 § 1 raora.

1 ra o m. Riksskatteverket äger, när särskilda skäl därtill äro, för­ordna, all skallen skall ulgå med visst belopp för kilowattimme. Be­loppet skall fastställas så att del för de förbrukare, varom fråga är, så nära som möjligt motsvarar den skall som skulle hava utgått vid tillärapning av 14 § 1 raora.

17 §

Kontrollstyrelsen äger även i andra fall än som avses i 15 och 16 §§ föreskriva de avvikelser från stadgandena angående skattens be­stämraande, sora raed hänsyn lill särskilda omständigheter raå fin­nas påkallade, dock atl skatt icke i något fall raå beslämmas all ulgå raed högre belopp än sora eljest skolat följa av bestäraraelserna i denna förordning.

Riksskatteverket äger även i andra fall än som avses i 15 och 16 §§ föreskriva de avvikelser från stadgandena angående skallens be­stäraraande, sora med hänsyn lUl särskilda omständigheter raå fin­nas påkallade, dock all skatt icke i något fall raå bestäraraas all ulgå raed högre belopp än som eljest skolat följa av bestämmelserna i denna förordning.

Utgör vid industriell tillverkning kostnaden för elektrisk kraft mera betydande del av tillverkningskost­naden, må riksskatteverket medgi­va skälig nedsättning av skatten.

24

§

2 mom. På särskild prövning av kontrollstyrelsen ankommer, humvida och i vad mån avdrag järaväl raå göras för

2 m o m. På särskild prövning av riksskatteverket ankoraraer, hu­ruvida och i vad raän avdrag jära­väl må göras för

a)

bränsle, som skattskyldig förbrukat eller försålt för förbrukning för annat ändamål än energialslring,

b)

bränsle, som skallskyldig förbrukat för framställning av bensin el­ler i förteckningen angivet skattepliktigt bränsle,

c)

bränsle, sora skallskyldig förbrukat eller försålt för förbrukning, i saraband med tillverkning av motorer, för avprovning av motorer å provbädd eller å annan dylik anordning ulan att transportmedel därvid framföres,

d)    bränsle, sora skallskyldig ålerlagil annorledes än i saraband raed

återgång av köp,

e)    bränsle, vars försäljning förorsakat den skallskyldige förlusl på

grund av bristande betalning från köparen.

f) bränsle, som skattskyldig för­brukat eller försålt för förbruk­ning   vid   industrieU   tillverkning,

2    Riksdagen 1971. 1 saml. Nr 73

f) bränsle, som skatlskyldig för­brukat vid produktion av skalle-pliktig elektrisk krafl.

Prop.1971: 73

Nuvarande lydelse

där bränslekostnaden utgör mera betydande del av tillverknings­kostnaden, samt

g) bränsle, sora skallskyldig för­brukat vid produktion av skatte­pliktig elektrisk krafl.

Föreslagen lydelse

25 §

2 raora. På särskUd prövning av kontrollstyrelsen ankoramer, huruvida och i vad raän avdrag jämväl må göras för

2 raora. På särskild prävning av riksskatteverket ankoraraer, hu­ruvida och i vad raån avdrag jäm­väl må göras för

a)

elektrisk krafl sora förbrukats eller försålts för förbrukning för annat ändamål än energialstring,

b)

elektrisk krafl, som använts i oraedelbart saraband raed sådan för­brukning för vilken avdrag raå göras enligt a),

c)

elektrisk krafl, sora förbrukats eller försålts för förbrukning vid fraraslällning av bensin eller i förteckningen angivet skattepliktigt bräns­le,

d)    elektrisk kraft, vars försäljning förorsakat den redovisningsskyl­

dige förlusl på grund av bristande betalning från förbrukare eller icke

registrerad distributör av elektrisk kraft.

e) elektrisk kraft, som förbru­kats eller försålts för förbrukning vid industriell tillverkning, där kraftkostnaden utgör mera bety­dande del av tillverkningskostna­den, samt

f) skall för bensin eller annat bränsle, som förbrukats vid pro­duktion av skattepliktig elektrisk kraft, i den raån raolsvararide av­drag icke medgivits enligt 7 § 2 raora. c) förordningen ora ben­sinskatt eller 24 § 2 mom. g) den­na förordning.

e) skall för bensin eller annat bränsle, som förbrukats vid pro­duktion av skattepliktig elektrisk krafl, i den mån motsvarande av­drag icke medgivils enligt 7 § 2 mom. c) förordningen om bensin­skall eller 24 § 2 mora. f) denna förordning.

26 §*

Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer får medgi­va, att bränsle eller elektrisk kraft för ändamål som angivas i 24 och 25 §§ får inköpas av annan än re­gistrerad utan skatt eller med ned­satt skatt mot försäkran Ull leve­rantören angående användningen av bränslet eller kraften.

* Förutvarande 26 § upphävd 1959: 96.

Prop. 1971: 73

19

Bilaga

Förteckning över vissa bränslen för vilka allmän energiskatt skall er­läggas

Tulltaxe-        Bränsle

Skattesats

nummer

ur 27.01        Stenkol     .................................    12 kronor för lon

ur 27.01 Stenkolsstybb saml slenkolsbriketter och

liknande fasta bränslen, framsläUda av

stenkol..........................................      6 kronor för lon

ur 27.02       Bmnkolsbrikeller    .....................      6 kronor för lon

ur 27.04       Koks och koksbriketler...............    14 kronor för lon

ur 27.04       Koksstybb    ..............................      6 kronor för ton

ur 27.10       Fotogen med tillsats som möjliggör drift

av snabbgående dieselmotor.......    25 kronor för m

ur 27.10 Motorbrännoljor, eldningsoljor och bun­keroljor raed en viskosilel i cSl-enheler av:

högst 20 vid 20° C (skalleklass I)              25 kronor för m»

mer än 20 vid 20° C (skalleklass 

II) 

..   16 kronor för ra

Anm. Skatten på oljor beräknas efter va­rans fakturerade volym. Kan skatten icke beräknas på sådant sätt eller sker fakture­ring annorledes än enligt vedertagna grun­der, äger beskattningsmyndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen.

Denna förordning träder i krafl den 1 juli 1971.

För obeskattat bränsle som registrerad vid ikraftträdandet förvarar på annat försäljningsstäUe för detaljförsäljning än depå inträder skattskyl­dighet vid ikraftträdandet.

Kartong. S. 19, tulltaxenumren i förteckningen. Står 27.04, 27.10, 27.10, 27.01, 27.01, 27.02 och 27.04. Skall vara respektive 27.01, 27.01, 27.02, 27.04, 27.04, 27.10 och 27.10.

Prop. 1971: 73

20

7    Förslag tUl

Förordning om ändring i förordningen (1961: 372) om bensinskatt

Härigenom förordnas i fråga om förordningen (1961: 372) om ben­sinskall,

dels alt i 46 §§ ordet "kontrollslyrelsen" i olika böjningsformer skall bytas ul mot "riksskatteverket" i raotsvarande form,

dels atl 13 och 7 §§ skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydebe

Föreslagen lydelse

1 §

TUl staten skall enligt bestämmelsema i denna förordning erläggas särskild skall  (bensinskatt)  för

a)      bensin ävensom andra mo­

 torbränslen, sora innehåUa rainst

 70 viktprocent bensin (ur luUlaxe-

 nuinraer 27.10); samt

b)     alkohol (etanut, elylalkohol),

 denaturerad, andra acykliska alko­

 holer ävensom andra än under a)

 avsedda blandningar, sora innehål­

 la sådana alkoholer, aUt under för­

 utsättning all varorna är avsedda

 för användning lill raolordrifl (ur

 tulltaxenummer 22.08, 29.04 och

 38.19).

Skalt skall dock icke ulgå för mineraloljeprodukl, som införes till riket för alt vid oljeraffinaderi användas uteslulande såsom råva­ra vid tillverkning av bensin.

a)

bensin, annan än kemiskt ren bensin, ävensom andra motor­bränslen, som innehålla minst 70 viktprocent bensin (ur tulllaxe-nummer 27.10); saml

b)

metylalkohol (metanol), elyl­alkohol (etanol), propylalkohol, isopropylalkohol och andra än un­der a) avsedda blandningar, som innehålla sådana alkoholer (ur ndltaxenummcr 22.08, 29.04 och 38.19), allt under förutsättning alt varorna äro avsedda för använd­ning till raolordrifl (motoralko­hol).

Skall skall dock icke ulgå för mineraloljeprodukt, sora införes till riket för atl vid oljeraffinaderi användas uteslutande såsora råva­ra vid tUlverkning av bensin. Skatt skall ej heller utgå för bensin, som är avsedd för annat ändamål än motordrift, eller motoralkohol, när varan tillhandahålles i särskild för­packning om högst en liter.

Vad i denna förordning stadgas om bensin skall hava avseende å saratliga i första stycket angivna skattepliktiga vamslag.

2 §1 Skatten utgår raed fyrtiotre öre för liter.

Skatten  beräknas   efter  varans

Skatten   beräknas  efter  varans

fakturerade  volyra.   Kan  skatten     fakturerade volym. / denna skall icke beräknas på sådani sätt eller     dock icke inräknas smörjolja som

' Senaste lydelse 1965: 78.

Prop. 1971: 73

21

Nuvarande lydelse

sker fakturering annorledes än en­ligt vedertagna grunder, äger be­skattningsmyndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen.

Föreslagen lydelse

tillsatts bensin för motordrift. Kan skatten icke beräknas på sådant sätt eller sker faktureringen an­norledes än enligt vedertagna grunder, äger beskattningsrayndig­heten fastställa grunder för beräk­ning av volyraen.

3

§

Skattskyldighet inträder a) för bensin, sora av den som är registrerad enligt 5 § levereras till köpare, som icke är sålunda registrerad, eller tages i anspråk för annat ändaraål än försäljning eller ock, vid avregistrering, ingår i hans lager, när leveransen, ian­språktagandet eller avregislrering-en sker; samt

b) för bensin, som av annan än registrerad införes till riket, när införseln sker.

Skallskyldig är i fall som avses i första stycket a) den registrera­de och eljest den för vars räkning införseln äger rum.

Skallskyldighet inträder

a)

för bensin, som av den sora är eller bort vara registrerad en­ligt 5 § levereras lill köpare, sora icke är registrerad, eller till eget försäljningsställe för detaljförsälj­ning som icke utgöres av depå el­ler tages i anspråk för annat ända­mäl än försäljning eller ock, vid avregistrering, ingär i hans lager, när leveransen, ianspråktagandet eller avregistreringeri sker;

b)

för bensin, som av annan än registrerad införes liU riket, när införseln sker;

c)

för bensin, som av annan än registrerad inköpts mot försäkran enligt 7 § 2 mom. andra stycket, när bensinen säljes eller tages i anspråk för skattepliktigt ända­mål.

Skallskyldig är i fall sora avses i första stycket under a) den som är eller bort vara registrerad, un­der b) den för vars räkning inför­seln äger rura och under c) sälja­ren eller förbrukaren.

7 § 1   in o ra.  I deklaration raå avdrag göras för bensin, som

a)

förvärvals för äterförsäljning eller förbmkning i egen rörelse och för vilken skattskyldighet inträtt,

b)

ålerlagils i samband med återgång av köp,

c)

förbmkats eller försålts för förbrukning för framdrivande av låg eller fordon å järnväg,

d)    förbmkats eller försålts för förbrukning för framdrivande av luft­

fartyg, härunder inbegripet start av icke raolordrivet flygplan, eller för

varmköming eller provkörning av luftfartygs motor,

e)    förbmkats eller försålts för förbrukning, i samband raed tUlverk­

ning av raotorer, för avprovning av raolorer å provbädd eller å annan

dylik anordning ulan alt transportraedel därvid framföres,

Prop. 1971: 73

22

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

f)     förbmkats eUer försålts för

f) förbrukats eller försålts för

annat tekniskt ändaraål än raotor- förbmkning för annat tekniskt än-

drifl, saml                                            daraål   än   raolordrifl   eller   för

framstäUning av vara som ej är lämpad eller avsedd för motordrift eller som försålts för att förpac­kas i sådan särskild förpackning om högst en liter som avses i 1 § andra stycket, saral

g)    av den skattskyldige eller för hans räkning utförts ur riket eller

till svensk frihamn.

2 m o m. På särskild prövning

2  raora.   På särskild prövning

av    kontroUstyrelsen    ankommer,

av riksskatteverket ankommer, hu-

huruvida och i vad raån avdrag

mvida och i vad raån avdrag jära-

järaväl må göras för

väl raå göras för

a)

bensin, sora skattskyldig återtagit annorledes än i saraband raed återgång av köp,

b)

bensin, vars försäljning förorsakat den skattskyldige förlusl på grund av bristande betalning från köpare, samt

c)

bensin, som förbrakats eller försålts för förbrukning vid produk­tion av skatlepliktig elektrisk kraft.

Konungen eller den myndighet Konungen bestämmer äger med­giva att bensin som angives i den­na paragraf må inköpas av annan än registrerad utan skatt eller med nedsatt skatt mot försäkran till den skattskyldige angående bensi­nens användning.

Denna förordning träder i krafl den 1 juli 1971.

För obeskattad bensin som registrerad vid ikraftträdandet förvarar på annat försäljningsställe för detaljförsäljning än depå inträder skattskyl­dighet vid ikraftträdandet.

 Senaste lydelse 1964:271.

Prop. 1971: 73

23

8    Förslag tiU

Förordning om ändring i förordningen (1961: 653) om brännoljeskatt

Härigenom förordnas, i fråga ora förordningen (1961: 653) ora bränn­oljeskatt',

deb att i 2, 3, 5, 6, 810, 1214 och 16 §§ ordet "kontrollslyrel­sen" i olika böjningsforraer skall bytas ut mot "riksskatteverket" i mot­svarande form,

dels all 4 och 7 §§ skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 

§

2

Skattskyldighet föreligger, förutora i fall sora i andra styckel c och d sägs, endasl för den sora är registrerad enligt 3 §.

Skattskyldighet inträder a) för registrerad tillverkare och registrerad leverantör då brännolja av honom levereras till köpare, sora icke är registrerad en­ligt 3 §, eller tages i anspråk för annat ändamål än försäljning eller ock, vid avregistrering, ingår i hans lager;

Skallskyldighet inttäder a) för registrerad lUlverkare och registrerad leverantör då brännolja av honora levereras till köpare, sora icke är registrerad en­ligt 3 §, eller till eget försäljnings­ställe för detaljförsäljning som icke utgöres av depå eller tages i an­språk för annat ändaraål än för­säljning eller ock, vid avregistre­ring, ingår i hans lager;

b) för registrerad förbrukare då obeskattad brännolja påfylles bräns­letank i motorfordon, vartill han är ägare, eller av honom överlåtes till den som icke är registrerad enligt 3 § eller ock, vid avregistrering ingår i hans lager;

c) för den som icke är registre­rad enligt 3 § då brännolja för hans räkning införes till riket och då obeskattad brännolja påfylles bränsletank till motorfordon, var­till han är ägare;

d) för icke registrerad tillver­kare och icke registrerad leveran­tör då han levererar obeskattad brännolja lill köpare under såda­na förhållanden att det icke är

> Senaste lydelse av 5, 9, 10 och 16 { Senaste lydelse 1966: 222.

c)     för den som icke är registre­

rad enligt 3 § då brännolja för

hans räkning införes lill riket och

då obeskattad brännolja påfylles

bränsletank till motorfordon, var­

till han är ägare, eller då sådan

påfyllning sker av brännolja som

inköpts mot försäkran enligt 7 §

sista stycket och skattskyldighet för

oljan ej åvilar leverantören en­

ligt d);

d)     för icke registrerad tillver­

kare och icke registrerad leveran­

tör då obeskattad brännolja eller

brännolja, som inköpts mot för­

säkran enligt 7 § sista stycket, le-

1966:222.

Prop. 1971: 73

24

Nuvarande lydebe

Föreslagen lydelse

uppenbart all brännoljan är av- vereras av honom till köpare under

sedd atl förbrukas för annat ända- sådana förhållanden atl del icke

raål än drift av raotor i motorfor- är uppenbart all brännoljan är av-

don.

sedd all förbrukas för annat ända­

mål än drift av raotor i raotorfor­

don.

Med ägare av raotorfordon avses i denna förordning den sora är eller böra vara antecknad i auloraobilregister såsom ägare av sådani fordon ävensora ägare av raotorfordon, sora brukas enligt inleriraslicens eller saluvagnsUcens.

7 § Registrerad tillverkare och registrerad leverantör må i deklaration göra avdrag för brännolja, som

a)

förvärvals för äterförsäljning eller förbrukning i egen rörelse och för vilken skattskyldighet tidigare inträtt,

b)

ålertagits i samband raed återgång av köp,

c)

av den skaltskyldige eller för hans räkning utförts ur riket eller till svensk frihamn,

d)    försålts  lill  den som  enligt

d) försålts  till  den  som  enligt

8 § punkten 1, 2 eller 3 tulltaxe-      8 § punklen 1, 2 eller 3 tulltaxe­

förordningen äger åtnjuta tullfri-     ringsförordningen (1960: 391) äger

hel för varor som införas liU riket.     åtnjuta tullfrihet för varor som in­

föras lill riket.

På  särskild  prövning   av   kon-

På   särskild   prövning   av   riks-

troUstyreben ankomraer, huruvida

skatteverket ankoramer, humvida

och i vad mån avdrag järaväl får

och i vad raån avdrag järaväl får

göras för

göras för

a)

brännolja, sora den skallskyldige ålerlagil annorledes än i sara­band med återgång av köp,

b)

brännolja, vars försäljning förorsakat den skallskyldige förlusl på grund av bristande betalning från köparen.

Konungen eller den myndighet Konungen bestämmer äger med­giva alt brännolja som angives i första stycket må inköpas av an­nan än registrerad ulan skatt mot försäkran till leverantören angå­ende oljans användning.

Denna förordning träder i krafl den 1 juli 1971.

För obeskattad brännolja sora registrerad vid ikraftträdandet förvarar pä annat försäljningsställe för detalj försälj ning än depå inträder skatt­skyldighet vid ikraftträdandet.

Prop. 1971: 73

25

9    Förslag tiU

Förordning om ändring i förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt

Härigenom förordnas, atl 8 § förordningen (1968: 430) ora raervär­deskatt skall ha nedan angivna lydelse.

Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

8 §1

Från skatteplikt undantages

1)

fartyg för yrkesraässigt fiske, bogserbåt, livräddningskryssare, an­nat fartyg för yrkesraässig person- eller godsbefordran med nettodräk­tighet av minst 20 registerlon, luftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran saml del, tillbehör och utrustning tUl sådani fartyg eller luftfartyg, när varan säljes lill fartygels eller luftfartygels ägare eller införes lill landet för dennes räkning,

2)

krigsmateriel sora är underkastad ulförselförbud och del tUl sådan krigsmateriel, när varan säljes tUl staten för militärt bmk eller för det­la ändaraål införes tUl landet för statens räkning,

3)

läkeraedel sora utiäranas enligt recept eller säljes till sjukhus eller införes lill landet i anslulning lill sådan utiäraning eller försäljning,

4)

elektrisk krafl, värrae saral

4) elektrisk krafl, värrae saral gas, flygfologen och annat bränsle

gas, flygfologen, fotogen för drift för uppvärraning eller energialsl-

av snabbgående dieselmotor och ring dock icke ved, torv, T-sprit

annat bränsle för uppvärraning el-eller annan fotogen än flygfologen,

ler energialslring dock icke ved,

torv, T-spril eller annan fotogen än flygfologen och fotogen för drift av snabbgående dieselmotor,

5)

allraän nyhetstidning,

6)

medlemsblad, periodisk publikation som väsentligen frarastår sora organ för sararaanslulning raed huvudsakligt syfte all verka för religiöst, nykierhelsfrärajande, politiskt, idrottsligt eller försvarsfrämjande ända­mål eller alt företräda vanföra eller arbelshindrade raedleraraar särat utländsk periodisk publikation av annat slag, när prenuraeralion på så­dan publikation förraedlas mellan prenumerant och utländsk utgivare eller när sådan publikation inkoraraer direkt lill prenuraeranl,

7)

personaltidning, prograra och kalalog, när varan tillhandahålles ut­givare som icke är skallskyldig och när varan säljes eller ulläranas av sådan utgivare eller införes lill landet för sådan utgivares räkning,

8)

konstverk, sora är hänförligt lill tuUlaxenummer 99.0199.03, när konstverket säljes av upphovsraannen på annat sätt än buliksraäs-sigt eller i saraband raed utställning och när del uttages eller införes till landet av honora eller för hans räkning,

9)

vallen för vallenverk,

10)    vamlager, inventarium och annan tillgång som tillhör verksam­

het, när överlåtelse sker i samband raed överlåtelse av verksarahelen

eller del därav, fusion eller liknande förfarande,

' Senaste lydelse 1970: 183.

Prop. 1971: 73

26

11) begagnad personbil och begagnad motorcykel, när sådant fordon omsattes inora landet.

12) tullfri trycksak och frara-kallad eller enbart exponerad raik-rofilm, när varan införes till landet som gåva eller annars ulan veder­lag, saral spritdryck, vin, tobaks-vara, cigarrettpapper och cigarrett-hylsa vid införsel till landet i den ordning sora avses i 12 § 4 raora. h) msdrycksförsäljningsförord-ningen den 26 maj 1954 (nr 521) eller 1 § andra stycket förord­ningen den 16 juni 1961 (nr 394) om tobaksskatt.

(Se vidare anvisningama.)

12) tullfri trycksak och fram­kallad eUer enbart exponerad raik-rofilra, när varan införes lill lan­det sora gåva eller annars utan vederlag, saral rusdryck, tobaks-vara, cigarrettpapper och cigarrett-hylsa vid införsel lill landet i den ordning sora avses i 12 § 4 raora. h) rusdrycksförsäljningsförord-ningen (1954: 521) eller 1 § andra styckel förordningen (1961:394) ora tobaksskatt.

(Se vidare anvisningarna.)

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1971.

Prop. 1971:73

27

10    Förslag tiU

Förordning om ändring i tulltaxan (1968: 25)

Härigenom förordnas, att tuUlaxenr 18.06, 22.01, 22.02 och 22.03 samt Anm. efter tulltaxenr 22.10 tulltaxan (1968: 25) skaU ha nedan an­givna lydelse. Till följd härav koraraer 18 och 22 kap. tulltaxan att ha följande lydelse från och med den dag då denna förordning träder i krafl.

18 kap. Kakao och varor därav

Anmärkningar

1.

Detla kapitel omfattar icke sådana varor, innehållande kakao, som avses i nr 19.02, 19.08, 22.02, 22.09 och 30.03.

2.

Nr 18.06 omfattar sockerkonfektyrer, innehållande kakao, ävensom, med de undantag som stadgas i anm. 1 till delta kapitel, andra födoämnen, in­nehållande kakao.

18.1

Kakaobönor, hela eller krossade, även rostade ....

fri

18.2

Kakaoskal och kakaoavfaU ................... 

fri

18.3

Kakaomassa   (härunder   inbegripet   kakaomassa   i

block), även avfettad................     100 kg

11: 

18.4

Kakaosmör (kakaofett)...............     100 kg

11: 

18.5

Kakaopulver, icke sölat...............     100 kg

11: 

18.6

Choklad och chokladvaror samt andra födoäranen, innehållande kakao:

A.................................................. glass,  glasspulver,  glasspasta  (glassmassa)  och

puddingpulver   .............................. 

....... 

fri

B. andra slag:

1.

andra än färdiga puddingar samt pulver, flingor, pastor och flytande beredningar för framställning av dryck  ................................... 

........ 

6 "/o

2.

färdiga puddingar samt pulver, flingor, pastor och flytande beredningar för framställning av

dryck    ..................................... 

....... 

20 "/o

' Tulltaxan omttyckt 1970: 629.

» Senaste lydelse av 18 kap. 1970: 629.

Prop. 1971: 73

28

22 kap. Drycker, alkohol och ättika

Anmärkningar

1. Detta kapitel omfattar icke:

a)

havsvatten (nr 25.01);

b)

destillerat vatten och annat vatten av motsvarande eller högre renhets­grad (nr 28.58);

c)

vattenlösningar av ättiksyra, innehållande mer än 10 viktprocent ättik­syra (nr 29.14);

d) medikamenter (nr 30.03);

e) parfymer och toalettmedel (33 kap.).

2.     Vid tillämpning av tuUlaxenummer eller underavdelningar av lulltaxenum-

mer, där alkoholhalt uttryckes i volymprocent, skall halten beräknas vid

-t-15° C.

22.1

Vatten, mineralvatten, kolsyral vallen, is och snö . .

fri

22.2

Leraonader, aroraaliseral raineralvallen, aroraalise-rat kolsyral vatten och andra alkoholfria drycker, med undanlag av frukt- och köksväxlsaft, hänförlig

till nr 20.07.................................................... 

fri

22.03 Malldrycker, raed en alkoholhall:

A.  icke överstigande 1,8 viktprocent (lättöl) . .  100 I

10: 

B.  överstigande 1,8 raen icke 3,6 viktprocent

(öl av typ A och B) ........................   100 1

12: 

C.  överstigande 3,6 viktprocent (starköl) ....  100 1

14: 

22.04     Druvraust i jäsning, ävensora dmvmusl, vars jäsning

avbmtils på annat sätt än genom tillsals av alkohol:

A.  på kärt rymraande högst 10 liter......    100 I

30: 

B.  på andra käri....................................    100 I

12: 

22.05     Vin av färska druvor; druvraust, vars jäsning avbru­

tits genora tillsats av alkohol:

A.  rausserande      ...............................    1001

120: 

B.  andra slag, raed en alkoholhalt:

1. icke överstigande 14 volyraprocenl:

a. på käri ryraraande högst 10 liter . .  100 1

30: 

b. på andra käri  ..........................    100 I

12: 

2. överstigande 14 volymprocent:

a. på käri ryraraande högst 10 Uler . .  1001

81: 

b. på andra käri   .........................   1001

60: 

22.06     Vermut och annat vin av färska druvor, berett med

växtdelar eller aromatiska äranen, raed en alkohol­

hall:

A. icke överstigande 14 volymprocent:

1.

på kärl ryraraande högst 10 liter..   100 1

30: 

2.

på andra käri................................   1001

12: 

B. överstigande 14 volyraprocenl:

1.

pä käri ryraraande högst 10 liter..   1001

81: 

2.

på andra käri................................   100 1

60: 

22.07    Andra jästa drycker, såsom cider (äppel- och päron­

vin) och rajöd:

A. musserande, andra än cider.............    100 1

120: 

»Senaste lydelse av 22 kap. 1970: 629.

Prop. 1971: 73

29

B. andra slag, med en alkoholhalt:

1. icke överstigande 14 volymprocent:

a. på kärl ryraraande högst 10 liter ....  100 I

30: 

b. på andra kärl  ..........................   100 1

12: 

2. överstigande 14 volyraprocenl:

a. på kärl ryraraande högst 10 liter ....   100 I

81: 

b. på andra käri   .........................    100 1

60: 

22.08     Alkohol (elanol, elylalkohol), odenalurerad, raed en

alkoholhalt av minst 80 volymprocent; alkohol (eta­

nol, elylalkohol), denaturerad, oavsett alkoholhalten:

A............................................................... avsedda att användas uteslutande för kemisk om­

vandling     ............................................... 

fri

B.  andra  ...................................................... 

........ 

7,2 «/o

22.09     Alkohol (elanol, elylalkohol), odenalurerad, raed en

alkoholhall av mindre än 80 volyraprocenl; bränn­

vin, likör och andra alkoholhaltiga drycker; alkohol­

haltiga beredningar (s. k. koncentrerade extrakt) för

framställning av drycker:

A.  likör, bitter och liknande drycker.......   100 1

111: 

B.      andra drycker, alkohol, odenalurerad, med en al­

koholhall av mindre än 80 volyraprocenl härun­

der inbegripen:

1.

på kärl ryraraande högst 10 Uler.   100 I

81: 

2.

på andra käri__ 100 1 av 50 o/o alkoholhall

vid -f 15° C........................................... 

21: 

C.  alkoholhaltiga  beredningar  (s. k.  koncentrerade

extrakt) för framställning av drycker.......... 

6 "/o

22.10 Ättika   .......................................................... 

........ 

7,2 o/o

Anm. För spritdrycker eller viner, vilka införes i den ordning som anges i 12 § 4 mom. c) rusdrycksförsäljningsförordningen (1954: 521) utgår, om tull­frihet ej åtnjutes, tull med följande belopp, räknat för helbutelj om 75 centi­liter:

Cognac   .................................................................. 

54: 

Armagnac, brandy, eau-de-vie och whisky.............. 

.... 

45: 

Andra spritdrycker, ej hänförliga till tulltaxenr 22.08............. 

39: 

Vin: musserande:

champagne    .................................................... 

.... 

25: 

annat  ............................................................... 

.... 

16: 

andra slag med en alkoholhalt:

överstigande 14 volymprocent .......................... 

16: 

icke överstigande 14 volymprocent ................... 

...... 

7: 

För spritdrycker eller viner, vilka införes i den ordning som anges i 12 § 4 mom. h) rusdrycksförsäljningsförordningen, utgår tull med av partihandelsbo­laget för rusdrycker fastställt belopp, motsvarande:

1)

tull enligt vad i 22 kap. sägs;

2)

omsättningsskatt enligt 2 § 1 mom. förordningen (1957: 209) om skalt på sprit och vin; samt

3) mervärdeskatt enligt förordningen (1968: 430) om sådan skalt.

För starköl som införes enligt första och andra styckena utgår tull med 3 kronor för liter.

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1971.

Prop. 1971: 73

30

Utdrag av protokoUet över finansärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 19 mars 1971.

Närvarande: Slalsmmislern[REDACTED_EFTERNAMN], ministem för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], GEIIER,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdeparteraentet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efler ge­mensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ändring­ar i den indirekta beskattningen och anför.

1. Inledning

Genom beslut av 1970 års höstriksdag (Prop. 1970: 178, BeU 1970: 62, rskr 1970: 410) genomfördes den 1 januari 1971 vissa ändringar i beskattningen av choklad- och konfektyrvaror enligt förordningen (1941: 251) om särskUd varuskatt saml vissa därav bevingade följdänd­ringar i förordningen (1960: 258) om utjämningsskatt å vissa varor och förordningen (1968: 361) om avgift vid införsel av vissa bakverk. Änd­ringama innebar i första hand att den särskilda varuskatten på sötvaror lades ora från en värdeskall till en enhetlig viktskall. Därjämte vidtogs vissa justeringar av det skattepliktiga varuområdet. Propositionen i fråga byggde på förslag som fraralagls av 1969 års punklskalteulredning' i ett den 2 juli 1970 avgivet delbetänkande (SOU 1970: 37) Översyn av vissa punktskatter De materiella reglerna. I delta belänkande re­dovisas resultatet av en översyn i tekniskt hänseende av de materiella reglerna för inle endasl de redan nämnda skatterna utan också den sär­skUda vamskatlen på tekniska preparat, försäljningsskallen, pälsvara­skatten, skatten på malt- och läskedrycker, omsättningsskatten på rao­torfordon, energiskatten saral skatterna på bensin, brännolja och gasol.

Betänkandet har varit föreraål för sedvanlig reraissbehandling. Be­träffande de reraissinstanser och andra sora avgetl yttranden över be­tänkandet får jag hänvisa till prop. 1970: 178.

I betänkandet konstaterar utredningen inledningsvis atl dess uppgift inle varit all behandla orafatlningen eller avvägningen av punklbeskall-

' Ledamöter departementsrådet Hans[REDACTED_EFTERNAMN] (tillika ordförande), numera skalledirektören Einar E: son[REDACTED_EFTERNAMN] och departementssekreteraren Bo WiUart.

Prop. 1971: 73

31

ningen. För uttedningen har del gällt atl se över bestäraraelserna för de enligt uppdraget aktuella punktskatterna i syfte att undanröja oklar­heter och underlätta tillärapningen och kontrollen. Därmed har utred­ningen i princip utgått från all de gällande punktskatterna skall bibe­hållas och att de skall ge i storl sett oförändrade intäkter för staten.

Av skäl sora jag ålerkoraraer lUl i det följande togs i prop. 1970: 178 endast upp de av utredningen föreslagna ändringarna i den särskilda vamskatlen på choklad- och konfektyrvaror och därraed sararaanhäng­ande ändringar i bl. a. utjämningsskallen. Dessa ändringar framstod sora särskilt angelägna från skattetekniska synpunkter och borde där­för genomföras utan ytterligare dröjsraål. lag anraälde saratidigt rain avsikt atl senare återkoraraa lill övriga av utredningen fraraförda för­slag. Innan jag behandlar dessa skattefrågor och i anslutning därtUl även lar upp visst förslag lill ändring i raervärdeskatten har jag an­ledning all behandla den raéra principiella frågan ora punktskatternas ställning i skatlesyslerael.

2. Allmänna synpunkter på punktbeskattningen

lag berörde denna fråga i prop. 1970: 178 raed anledning av all raan i etl flertal remissyttranden inle endasl behandlat de av punklskalte-utredningen förordade tekniska ändringarna ulan också tagit upp frå­gan ora en punktskalleavveckling. önskemål härom hade fraraförts av flertalet företrädare för de av skatterna berörda branscherna.

Jag hänvisade i denna fråga till vad jag ullalat i prop. 1968: 100, i vilken förslagel ora en omläggning av den allraänna varuskatten tiU en mervärdeskatt lades frara. Jag frarahöU då, alt del inkoraslbortfaU på ca 500 railj. kr. sora en punktskalleaweckling vid den liden beräk­nades raedföra raåste korapenseras genom en höjning av den generella indirekta beskattningen. I valel raellan alt höja raervärdeskatten med inemot en procentenhet, som skulle erfordras, och atl bibehålla en i princip oförändrad punklbeskaltning ansåg jag avgörande skäl tala för den sistnämnda lösningen. Därmed fick en avveckling eller modifiering av vissa punktskatter skjutas på fraratiden.

Della uttalande hade, frarahöU jag, allljäral gUtighet och någon punklskalteavveckling kunde i dagsläget inle koraraa i fråga. Även be­träffande skaller, sora punklskalleutredningen funnit vara behäftade med särskilda ölägenheter och problera, måste därför frågan om en avveckling alltjämt anslå. I enlighet härmed behandlades sora jag tidi­gare nämnt endast beskattningen av choklad- och konfektyrvaror i prop. 1970:178.

Med anledning av propositionen väcktes raotioner ora en avveckling av försäljningsskatten och pälsvaruskatlen  (motionerna  1970 1:1239

Prop. 1971: 73

32

och 

II: 

1544).  Detta föranledde följande  uttalande  av beviUningsut-skottel i dess av riksdagen godkända belänkande (BeU 1970: 62, s. 18).

Utskottet hade under innevarande års vårriksdag anledning atl be­handla yrkanden ora avveckling av näranda punktskatter och fömtsalle då all departeraentschefen i saraband raed behandlingen av 1969 års punktskalteulrednings första betänkande skulle la ställning till frågan ora punktskatternas framtida ställning. Utskottet uttalade liksom tidi­gare alt just de i motionerna avsedda skatterna borde kunna påräkna viss prioritet i fråga ora avveckling med hänsyn lill de besvärande kon­sekvenser de medförde. Punktskalleutredningens överväganden kan i huvudsak anses bekräfta utskottets tidigare bedömning. Alt departe­menlschefen nu avvisar kraven på punktskalleaweckling får enligt ut­skottets raening ses sora en ekonoraisk bedöraning och inle sora etl ställningstagande lill utredningens synpunkter på pälsvaruskatlen och försäljningsskatten. Utskottet har tidigare, då awecklingsfrågan förts frara i anslulning till raera orafaltande skattepoUtiska reforraer funnit alt andra åtgärder än en punklskatleavveckling borde ges företräde. Med anledning av del nu äter framförda yrkandet om avveckling av skatterna på pälsvaror, guldsraedsvaror och äkta raallor vill utskottet uttala att de berörda branscherna bör i saraband raed behandlingen av de frågor sora lagils upp av punklskalteulredningen raen som inle behandlas i den förevarande propositionen få elt definitivt besked, ora dessa skatter skall helt eller delvis bibehållas. Enligt ulskollels rae­ning bör såvitt möjligt ekonomiskt utryrame skapas för en avveckling.

Under den lid som förflutit sedan jag i höstas berörde avvecklings­frågan har inle något nytt lillkomrait sora föranleder raig atl frångå rain då redovisade principiella inställning lUl frågan. Jag anser del där­för helt uteslutet atl nu diskutera en punktskalleaweckling i sådan ora­fallning, sora ett tillgodoseende av fraraförda önskeraål skulle inne­bära. Det är inte heUer möjligt att nu göra några utfästelser härora.

Vad jag i della sammanhang har anledning all gå in på gäller där­för endasl den mera begränsade fråga, som 1970 års bevillningsulskoll tagit upp, och sora går ut på atl de av pälsvaruskatlen och försäljnings­skatten på guldsmedsvaror och äkta mattor berörda branscherna bör få definitivt besked om dessa skatter skall helt eller delvis bibehållas.

3. Pälsvaruskatten och försäljningsskatten 3.1 Pälsvaruskatten

Beskattningen av pälsvaror regleras i förordningen (1943: 477) ora skall å vissa pälsvaror. Skallen är konstruerad sora en differentierad slyckeskalt på beredning av pälsskinn inora landet och sora en värde-skatt på iraporlerade beredda pälsskinn och raanufaklurerade pälsvaror.

Slyckeskallen utgår med belopp sora skall raotsvara 10 o/o av det beräknade värdet av varje skinnslag vid utiäraning från berednings-stället. Med ledning av aktuell prisstatistik faststäUs beskattningsvärden och skattebelopp tre gånger om året för närmast följande fyramåna-

Prop. 1971: 73

33

dersperiod. På så sätt anpassas beskattningen fortlöpande till prisut­vecklingen.

Värdeskatten på importerade pälsvaror tas ul i samband med inför­seln och beräknas på varans luUvärde. Skatten utgör 10 o/o för beredda lösa skinn, 8 o/o för hopsydda skinn, 6 o/o för varor av pälsskinn och 4 eller 2 o/o för kläder med pälsbesättning.

För budgetåret 1971/72 beräknas pälsvaruskatten ge en intäkt av 10 milj. kr., varav ca 6 milj. kr. kan beräknas falla på imporlbeskatl-ningen.

Punktskatteutredningen framhåller, alt konstmktionen av pälsvam-skalten sora en korabinerad styckeskalt och värdeskatl gett anledning lill kritik. Vid utforraningen har raan visserligen eftersträvat atl uppnå en likforraig beskattning, raen detta raål har dock i praktiken inte helt kunnat uppnås. I en inom Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) är 1967 gjord undersökning konstaleras, alt dyra importerade skinn i vissa fall belastas med högre skatt än i Sverige beredda skinn och alt skatten på importerade pälsvaror kan skUja sig från skatten på raotsvarande inheraska varor. Sådana olikheter i beskattningen borde enligt uttalande av EFTA:s råd eliraineras.

Utredningen anför vidare alt skatten erbjuder vissa problem i den praktiska tillämpningen. Det är svårt för en icke fackman att bestämma etl skinns art, kvalitet och värde. Lönebearbetning av skinn utomlands raedför kontroUtekniska svårigheter, pälsvaror sora inköps i utiandet undgår lätt beskattning och från adrainistrativ synpunkt är skatten lungarbelad och besvärlig. Specielll den fortlöpande anpassningen av slyckeskallen till prisutvecklingen utgör ett både oraständligl och tek­niskt besvärligt arbete för i första hand beskattningsmyndigheten.

Utredningen har undersökt möjligheterna atl undanröja de påtalade olägenheterna och nackdelarna med skatten. Likformighet i beskatt­ningen förutsätter enligt utredningen alt den kombinerade stycke- och värdeskatten ändras till antingen en styckeskalt eller en värdeskall för hela beskattningsorarådel. Båda dessa alternativ har, framhåller utred­ningen, övervägts tidigare och då förkastals. För egen del finner ut­redningen, all alternativen är förenade med alltför stora olägenheter och problera för att kunna omsättas i praktiken. Utredningens slutsals blir därmed, all det inte är raöjligt alt utforraa pälsvaruskatlen på elt sätt som samtidigt uppfyller kraven på enkelhet och säkerhet i till-lämpningen och EFTA-konventionens förpliktelser i fråga om likabe­handling av importerade och inhemska varor. Med hänsyn härtill och med beaktande även av den relativt ringa avkastningen ifrågasätter ut­redningen om skatten inte bör avvecklas.

I de remissyttranden, i vilka pälsvaruskatlen behandlats, har raan aU­mänl framfört krav på skattens avveckling. Krav härom har därefter även fraraförls i skrivelser lill finansdeparteraentet.

3    Riksdagen 1971. 1 saml. Nr 73

Prop. 1971: 73

34

3.2 Försäljningsskatten

Enligt förordningen (1948: 85) om försäljningsskall utgår skall vid yrkesraässig försäljning inom landet och vid import av nalurpärlor, ädelstenar och varor därav, ädelmetallvaror och knutna, s. k. äkta raat-tor. Skattskyldiga till försäljningsskatt är tillverkare, återförsäljare sora frivUligt registrerat sig sora skatlskyldig och ej registrerad iraporlör av skattepliktiga varor. I fråga ora skattepliktig iraport av mattor utgår skallen sora en viklskatl raed lägst 10 och högst 100 kr. per kg. An­nars utgår skatten som en värdeskatt med 20 o/o av varans försäljnings­pris inklusive skattens belopp. För registrerad återförsäljare ulan egen tillverkning av skattepliktiga varor gäller, atl skalt måste redovisas raed visst minimibelopp för år. I fråga om återförsäljare av guldsmedsvaror utgör miniraibeloppel 1 200 kr.

Försäljningsskatten beräknas för budgetåret 1971/72 ge en intäkt av 41 railj. kr., varav skallen på raallor beräknas uppgå lUl 6 railj. kr. Iraportbeskattningen ger endast ca en railj. kr. per år.

Punktskatteutredningen frarahåller, alt det mot försäljningsskatten på guldsraedsvaror anraärkls alt den är raer betungande än andra punktskatter och atl det föreligger svårigheter all upprätthålla beskatt­ningen. I förslnäranda hänseende har raan pekat på all skallen i bety­dande utsträckning tas ut i detaljhandeln av företagare sora även har alt redovisa raervärdeskatt och som därraed har en dubbel skyldighet all redovisa indirekt skall. Häremot anför utredningen, att raånga före­tagare utnyttjat raöjligheten att genora frivUlig registrering som skatt­skyldig kunna driva verksarahet raed obeskattade lager. Mol denna fördel står då del raerarbete som skyldigheten alt redovisa skalt för med sig. Skallskyldiga till försäljningsskall intar inle heller efler mer­värdeskattens tiUkomst någon särställning i järaförelse raed andra punklskalleskyldiga. Dubbel skattskyldighet gäller nuraera i princip generellt och den har sin grund i den allraänna utforraningen av den indirekta beskattningen. Med hänsyn härtill finner utredningen inle an­ledning att närraare gå in på skattens allraänna konstruktion och kon­staterar dessutora all skatten nuraera tekniskt sett fungerar bra.

De påtalade svårigheterna all upprätthålla beskattningen hänger en­ligt utredningen bl. a. sararaan med atl guldsmedsvarorna genom sitt värde inbjuder lill smuggling och därtill lätt kan sraugglas. Praktiska svårigheter föreligger dessutom att kontrollera om resandes införsel av varor sora inköpts uloralands håller sig inora gällande värdegräns för tull- och skattefrihet eller om medförda varor utgör sådana reseförnö­denheter som fritt får införas. Dessa förhållanden innebär uppenbara risker för skalteundandräkt och del är enligt utredningen fullt klart att del sker en inle obetydlig införsel sora ej blir beskattad. Även ora åtgärder vidtagits för alt raotverka de näranda förhållandena, t. ex. ge-

Prop. 1971: 73

35

nora begränsning av den skattefria försäljningen ombord på fartyg i in­ternordisk trafik och orabord på flygplan, har därmed problemet inle lösts på elt tiUfredsställande sätt. Utredningen har inte funnit någon skatteteknisk lösning på probleraet och nödgas därraed konstatera att skatten i förevarande hänseende är behäftad med inte oväsentiiga ölä­genheter.

Utredningen har även tagit upp den bl. a. av riksdagen behandlade frägan om skattelättnader för del konstnärliga ädelsmidet. Utredningen diskuterar raöjlighelema att åstadkoraraa della genom övergång tUl nå­gon form av viklbeskaltning, genora inskränkningar i det skattepUktiga varuoraråde eller genora en differentierad värdebeskattning. Saratliga alternativa lösningar avvisas dock av skalletekniska och konlrollteknis­ka skäl men också raed hänsyn till alt resultatet i vissa fall skulle raed­föra avsevärda förskjutningar i skattebelastningen raellan olika katego­rier skattskyldiga och varor.

Beträffande försäljningsskatten på knutna mattor framhåller utred­ningen atl auklionsförsäljning och ambulerande försäljning av raallor erbjuder vissa problem. Vidare motsvarar viktskalten på importerade raattor inle alllid den värdeskall, sora utgår vid försäljning inora landet. Del kan därför ibland vara lönande att betala skatt vid införseln i stäl­let för vid försäljningen. All koraraa lUl rätta raed detta problera genom en ytterligare differentiering av viktskalten eller genora atl gå över till en värdeskall även för iraporlen finner utredningen inte möjlig. Därför föreslår utredningen endast den ändringen alt skattesatsen 100 kr. per kg för importerade mattor innehållande nalursilke slopas. Sädana raallor skiljer sig nuraera inle prisraässigt från andra mattor i sådan utsträck­ning, att det fraraslår sora raotiveral alt bibehålla en högre skallesats för dessa raallor.

I remissyttranden, sora läranats av företrädare för de av försäljnings­skallen berörda branscherna, har raan genoragående krävt en oraedelbar avveckling av skallen. Man har därvid särskilt frarahållit, att guldsraeds-branschen brottas raed stora ekonoraiska svårigheter, sora inte rainst har sin orsak i beskattningen. Orasältningen har dalat oavbrutet under senare år, vilket frärast har sin förklaring i all raan i betydande utsträckning ut­nyttjar raöjligheten till skattefria inköp i ullandel.

Förnyade fraraställningar ora en avveckling av skallen har därefter gjorts i skrivelser lill finansdeparteraentet.

3.3 Departementschefen

Pälsvaruskatlen och försäljningsskallen utgör en beskattning som blev beslående efter avvecklingen av 1940 års allmäp.iia omsättningsskatt. En­ligt vad jag tidigare anfört beräknas inkorastorna av dessa skaller under budgetåret 1971/72 bli ca 51 railj. kr., varav 10 railj. kr. i pälsvaru-

Prop. 1971: 73

36

skall och ca 41 railj. kr. i försäljningsskall. Av sistnämnda belopp kan ca 35 mUj. kr. beräknas falla på guldsraedsvaror. Medan pälsvaruskatlen gett en läraligen konstant inkorast under en följd av år, har inkoraslen av försäljningsskallen varit sjunkande. Järafört raed förhållandena vid mitten av 1960-talel har inkorasterna av försäljningsskatten rainskat raed ca 25 o/o och för budgetåret 1972/73 beräknas inkoraslen sjunka ytter­ligare frän 41 tiU 37 railj. kr. Väsentiigen faller nedgången pä beskatt­ningen av guldsraedsvaror.

Från branschhåll har sora skäl för en avveckling särskilt frarahållits alt skatterna ger en relativt liten inkorast för staten och därför är av underordnad slalsfinansiell betydelse. Jag anser inle atl detla utgör något bärande skäl. Ser raan endasl till en viss punktskatt skulle samraa argu-raenl kunna anföras för ytterligare avvecklingar och den sammanlagda effekten skulle då bli ett inkomstbortfall av en storlek som måste kora­penseras. Andra omständigheter föreligger eraeUertid sora enligt rain raening utgör starkare raoliv för en oraprövning av de nu aktuella skat­terna.

Punklskalleulredningen framhåller all pälsvaruskatlen har en kon­struktion sora raedför inte endast avsevärda lillärapnings- och konlroll-problera ulan också olikheter i beskattningen på ell sätt sora föranlett kritik frän utlandet. Utredningen hänvisar till uttalanden av EFTA:s råd varav fraragår, att skatten ej anses vara förenlig raed EFTA-överenskora-melsens regler och alt krav ställts om att olikheterna i beskattningen undanröjs.

Försäljningsskatten är enligt utredningen behäftad raed problem av delvis annan art. I fråga om skatten på mattor ger vissa försäljningsfor­mer problera. Beträffande skallen på guldsraedsvaror föreligger särskUda svårigheter att upprätthålla en effektiv iraportbeskatlning. Utredningen konstaterar, att det sker en betydande införsel av guldsmedsvaror sora undgår beskattning pä grund av bristfälliga kontrollmöjligheter. De åt­gärder sora vidlagils i förra av begränsning av den skattefria försäljning­en av sådana varor orabord på fartyg och flygplan har inte löst della problera.

De av utredningen påtalade förhållandena förtjänar beaktande. Den kritik sora riklats raot pälsvaruskalten, bl. a. från EFTA-raedleraraarna, finner jag vara sådan alt en avveckling av skallen framstår som befogad. Lika starka skäl föreligger knappast enligt rain raening för en avveckling av försäljningsskallen. När del gäller skallen på raallor finns del emel­lertid anledning alt särskilt beakta, all skatteintäkterna så gott som helt hänför sig lill iraport från utvecklingsländer. En avveckling av skallen raed åtföljande sänkning av priserna borde därför kunna få viss bety­delse för dessa länders export till Sverige och innebära en hjälp i linje raed vär biståndspolitik. Det kan tilläggas alt sararaa synpunkter åbero-

Prop. 1971: 73

3/

pats i andra samraanhang för liberaliseringar på både skatte- och tull-orarådet. Med hänsyn till del anförda finner jag skäl föreligga för en avveckling även av försäljningsskatten pä raallor.

Vad slutligen gäller försäljningsskatten på guldsmedsvaror är det uppenbart all omsättningen inom landet är i sjunkande. Från bransch-håU har frarahållits atl skatten i hög grad bidragit lill den negativa ut­vecklingen. Del kan inle förnekas alt dessa synpunkter har visst fog för sig. Även om raan i princip kan hävda all varje punktskatt har negativa verkningar utifrån den berörda branschens egna intressen, sy­nes skallen på guldsmedsvaror med liden fåll menliga verkningar för de inheraska branschföretagen på etl sätt sora saknar motsvarighet inom andra punklbeskattade områden. Jag har även i detla samman­hang hafl anledning atl beakta den positiva syn på en avveckling av skatten sora framkommit vid tidigare behandling av frågan i riksdagen, varvid riksdagen dessutom särskilt ullalat sig för åtgärder till gagn spe­cielll för del konstnärliga ädelsmidet. Utredningen har särskilt behand­lat sistnämnda fråga utan att finna någon godtagbar teknisk lösning. Ulan eget ställningstagande har utredningen därvid dock pekat på all en aUraän sänkning av skatten skulle koraraa även del konslnärUga ädelsrai-del liU godo. Della uttalande antyder enligt rain raening en lösning sora mot bakgrund av vad jag i övrigl anfört framstår som motiverad. Vad jag här åsyftar går ul på en sänkning av skallen lill hälften av vad den nu utgör och att frågan om en fullständig avveckling av skatten får anstå lill dess ekonomiska förulsätlningar härför föreligger.

I enlighet med det anförda förordar jag således alt pälsvaruskatten och försäljningsskallen på mattor slopas och all försäljningsskatten pä guldsmedsvaror sänks till hälften, dvs. alt nuvarande skallesatsen 20 "/o sänks lill 10 o/o. Vidare förordar jag att bestämmelserna om skyldighet alt erlägga försäljningsskall med visst miniraibelopp per år samtidigt slopas.

De nu förordade åtgärderna betyder etl inkomstbortfall för staten om ca 35 milj. kr. för helt år enligt aktuella förhållanden. Etl sä stort skatte­bortfall kan inle accepteras för budgetåret 1971/72. Jag förordar därför att åtgärdema genomförs med verkan fr. o. m. den 1 januari 1972, var­igenora inkomstbortfallet för del näranda budgetåret blir begränsat till ca 10 railj. kr. De förordade awecklingarna och sänkningen av skallen på guldsraedsvaror bör inle förenas raed någon restitution av skatt sora belastar inneliggande lager vid årsskiftet 1971/72.

Några ytterligare avvecklingar inora punklskatteorarädel kan, som jag redan inledningsvis anför, inle komraa i fråga f. n. Vad jag tar upp i det följande gäller därför endast ändringar av företrädesvis teknisk natur i andra indirekta skatter på grundval av punklskatteutredningens betan-

Prop. 1971: 73

38

kände. Ett av utredningsförslagen berör även raervärdeskatten. Härut­över behandlas inte mervärdeskatten i detta sararaanhang. Min avsikt är dock alt senare i år återkoraraa raed förslag lill vissa ändringar av teknisk natur i mervärdeskatten för genomförande från ingången av år 1972.

4. Den särskilda varuskatten

4.1 GäUande ordning

Enligt förordningen (1941: 251) om särskild varuskatt utgår skall på choklad- och konfektyrvaror samt på tekniska preparat. Den i delta sammanhang aktueUa beskattningen av sistnämnda varor omfattar par­fymer, toaletlmedel och kosmetiska preparat hänförliga tUl tulltaxenr 33.06 samt kemiska korapresser och lUlbehör avsedda för hårperraa-nentning hänförliga tUl tuUlaxenr 38.19. Beskattningsorarådel är i detalj angivet i en vid förordningen fogad varaförteckning. Enligt denna gäl­ler vissa speciella inskränkningar i skatteplikten. Sålunda gäller undanlag från skatteplikt för scharaponeringsraedel, vissa hårborltagningsraedel, vissa transpirationsraedel, ströpuder, vissa puderkräraer samt preparat för behandling av finnar och liknande hudåkoraraor eller för döljande av ärr och liknande huddefekter.

Skatlskyldig är den sora inora landet yrkesraässigt tillverkar skatte­pliktig vara för avsalu eller för vidare bearbetning och den sora inför skattepliktig vara till landet. För tillverkare föreligger obligatorisk re­gistreringsplikt hos beskattningsrayndigheten, sora sedan den 1 januari 1971 är riksskatteverket. Iraporlör kan i särskUd ordning bli registrerad som skatlskyldig. För registrerad skatlskyldig inträder skattskyldigheten, när skattepliktig vara levereras tUl köpare här i landet eller tas i an­språk för vidare bearbetning. Skatten redovisas och erläggs fortlöpande enligt elt deklarationsförfarande. Vid införsel av annan än registrerad importör erläggs skatten tUl tullverket i den ordning sora gäller för tull.

Skallen utgår med 50 o/o av beskattningsvärdet, vilket utgörs av varans pris vid försäljning tUl detaljist exklusive varuskatt och annan indirekt skatt.

För budgetåret 1971/72 beräknas den särskUda varuskatten på teknis­ka preparat ge en inkomst av ca 100 milj. kr.

4.2 Punktskatteutredningen

Skatteformen. Den särskilda varuskatten på tekniska preparat bör en­ligt utredningen aUtjärat utgå sora en värdeskatl. En övergång till vikt-beskattning i överenssläraraelse raed vad utredningen föreslagit i fråga om sötvambeskattning avvisas frärast raed hänsyn till det heterogena

Prop. 1971: 73

39

varuorarädet. En ökad partihandel med tekniska preparat kan konstale­ras. Delta har medfört, all skallen i många fall inle kan beräknas på den skallskyldiges priser utan i stället måste besläramas på grundval av pri­ser sora tUlärapas av grossisten vid dennes försäljning till detaljist. Ut­redningen finner dock inle della raolivera en ändring av beskattnings­värdet lill lägsta pris vid försäljning lill grossist i enlighet raed vad som tUlärapades under åren 19531962. Utredningen hänvisar tiU de dåliga erfarenheterna sora raan haft av en sådan besläraning av beskattnings­värdet för sölvambeskallningen och sora utgjort ell avgörande skäl för övergång till en viklbeskaltning på det området. I enlighet härmed före­slår utredningen, alt den nuvarande skalleforraen bibehålls ulan ändring av beskattningsvärdet.

Beskattningsområdet. I fråga ora del skattepliktiga varuorarädet frara­håller utredningen, atl åtskilliga önskeraål och synpunkter raed avseen­de på avgränsningen av beskattningsorarådel fraraförls såväl från be-skallningsrayndighelerna sora från branschhåll. Delta har skett både skriftligen och vid sammanträffanden med utredningen. Vad raan där­vid särskilt pekat på har varit, all likartade varor i vissa fall bedöras olika i skattehänseende och att en raindre ändring i sararaansällningen, t. ex. en ökad tillsats av fett, kan göra en vara skattefri. Della sararaan­hänger bl. a. med alt sararaansällningen är avgörande för varans klassi­ficering i lullhänseende. Från branschhåll har dessa förhållanden åbe­ropats sora skäl både för en avveckling av skallen och för en ändrad avgränsning av beskattningsorarådel. Utredningen tillägger i detla sara­raanhang, all raan bl. a. från parfymhandelns sida som skäl för en av­veckling av skatten åberopat all försäljningen av parfym, eau de cologne o. d. i hög grad påverkats av de ökade utlandsresorna och raöjUgheter­na till skattefria inköp i samband därmed. Utredningen påpekar emel­lertid också, alt man från branschhåll uttalat att några mera genom­gripande ändringar i skatteplikten inle bör göras med hänsyn lill alt detta skulle kunna får strukturella återverkningar för branschen raed konsekvenser sora ej kan överblickas.

Utredningen konstaterar för egen del all dess uppgift varit att inora raraen för en i stort sett oförändrad beskattning föreslå sådana änd­ringar sora kan raotiveras av tekniska skäl. Med hänsyn härtUl har ut­redningen inle tagit upp frågan ora ett generellt undanlag från skatte­plikt för parfyraer o. likn. varor. Ej heller har utredningen ansett sig böra fraralägga förslag ora en så radikal utvidgning av beskattnings­orarådel sora en av beskallningsrayndighelerna av tekniska skäl för­ordad generell skatteplikt för hudkräraer skulle innebära. Utredningens förslag beträffande beskattningsorarådel syftar därraed endast lill all uppnå en klarare avgränsning mellan skattefria och skattepliktiga va­ror.

Förutora varor hänförliga lill tulltaxenr 33.06 orafattar skalleplikten

Prop. 1971: 73

40

kemiska kompresser och tillbehör för hårperraanenlning hänförliga till tulltaxenr 38.19. Sistnäranda varor har nuraera, framhåller utredningen, fåll en starkt begränsad användning. Utredningen föreslär därför atl skatteplikten för de nämnda varoma slopas och all beskallningsora-lådel koncentreras till varor hänförliga liU tulltaxenr 33.06. Beskatt­ningsorarådel bör därvid enligt utredningen priraärl avgränsas till par­fymer, loaleltmedel och kosraetiska preparat för personligt bruk. Häri­genora ställs exempelvis preparat för rumsparfyraering utanför beskatt­ningen. Inora den näranda allraänna raraen bör del skattepliktiga varu­området närmare specificeras genora all närbesläktade varuslag sam­manförs gruppvis raed angivande av de undantag som skaU gäUa inom varje grupp. I enlighet härmed föreslår utredningen följande utform­ning av beskattningsorarådel.

Tulltaxenr     Varuslag

ur 33.06

För personligt bruk avsedda preparat av följande slag:

parfym, parfymkräm, toalettvatten, rakbalsam och liknande pre­parat, med undantag av badtillsatsmedel och preparatet sprit, glycerin och rosenvatten,

puder, puderkräm, ansiktslera, ansiktsskum, ansiktsmask, sraink och läppstift, med undantag av vitt ströpuder, puderkräm med pudersubstans om högst 5 "/o, ofärgat cerat och preparat som är avsett speciellt för behandling av finnar eller liknande hudåkom­ma eller för döljande av ärr, födelsemärke eller liknande hudde­fekt,

preparat för behandling av naglar, med undantag av nagellack-borttagningsmedel och nagelvitlpennor,

hårvårdspreparal, med undantag av medel för enbart schampo-nering,

preparat för behandling av ögonhår och ögonbryn, hårborttag-ningsmedel,

medel mot transpiration, med undantag av ältiketerpreparal och fotvårdsmedel.

Järafört raed gällande skatteplikt innebär förslaget i fråga om varu­gruppen parfym ra. m. atl generell skatteplikt införs för rakbalsam och atl därmed nuvarande undantag för varor med en felthall över 5 o/p slopas. Ä andra sidan slopas skatteplikten för badlillsatsmedel varige­nora sådana raedel hänförliga tiU tulltaxenr 33.06 blir likställda raed redan skattefria raedel av sarama slag som på grand av sin sararaan­sättning hänförs liU tulltaxenr 34.02.

Beträffande varugruppen puder m. ra. innebär förslagel en begräns­ning av skatteplikten för hudvårdspreparal. Hudkräraer baserade på glycerol e. d. blir skattefria i likhet raed vad som redan gäller i fråga om fetlhaltiga hudkräraer och hudoljor. Undanlag från skatteplikt föreslås för puderkrära raed pudersubstans ora högst 5 o/o. Nu förelig­ger skattefrihet vid en puderhalt om högst 10 o/o. Förslaget innebär därmed viss skärpning av beskattningen genom all flertalet färgande hudkräraer inryras  under beskattningen.  För denna utvidgning  åbe-

Prop. 1971: 73

41

ropas både tekniska skäl och kravet på enhetlighet i beskattningen. En av skattetekniska skäl betingad skärpning av beskattningen ligger också i att undanlaget för ströpuder föreslås bli begränsat lill endast vill ströpuder. Vidare innebär förslaget atl nu gällande skatteplikt för "andra för färgning av huden avsedda preparat" bortfaller. Härav föl­jer alt vissa nu skattepliktiga varor undantas från beskattning, t. ex. färgande ansiklsvatlen och färgande solskyddsraedel. Förslagel i denna del raotiveras av all det föreligger stora svårigheter att avgöra ora etl preparat är färgande. Följden härav har blivit atl i praktiken endasl så­dana preparat beskallas sora har en påtagligt färgande effekt eller sora i reklaraen uppges vara färgande. En på sådana grunder bestämd skatteplikt är enligt utredningen otillfredsställande.

I fråga om varugruppen preparat för behandling av naglar föreslås två undanlag. Del ena gäUer raedel för borllagning av nageUack och är betingat av alt del viktigaste raedlel härför, näraligen aceton, inle beskallas ora det säljs i neutral förpackning utan angivande av all va­ran är avsedd för just ifrågavarande ändaraål. Del andra undanlaget gäller nagelvitlpennor och raotiveras raed all det förekoraraer pennor i den allraänna handeln sora inle är avsedda för raen väl kan användas för sarama ändamäl som de pennor sora under benämningen nagelvilt-pennor säljs t. ex. i parfymhandeln.

Beträffande övriga specificerade varugrupper avviker förslagel från nu gällande beskattning endasl i fråga ora folvårdsraedel. Förslagel in­nebär skallefrihel för alla folvårdsraedel.

Prover och gåvor m. m. Redan i prop. 1970: 170 anfördes alt utred­ningen tagit upp frågan ora den skalteraässiga behandlingen av prover och gåvor, sora läranas av skallskyldig lill särskild varuskatt. Jag angav då också all denna fråga, sora berör beskattningen av såväl sötvaror sora tekniska preparat, skuUe las upp i delta sammanhang.

Utredningen konstaterar atl det av skallens allmänna konstruktion följer all ingen skatt utgår på varor som utlämnas utan vederlag, t. ex. i form av gratisprov eller gåva eller sora skatlskyldig lar ul ur rörelsen för egen räkning. Frara lill år 1968 utgick skatt om någon form av vederlag för annan produkt eller tjänst utgjorde villkor för varans erhållande. I ell regeringsrällsutslag år 1968 fastslogs eraeUertid alt skattskyldighet inle föreligger för en sådan gralisvara, ora den till­handahålls endasl under kortare lid och försäljningen av den vara sora raåste köpas för all gralisprovet skall erhållas sker lill dessförinnan gällande pris.

I de fall då skallen skaU erläggas vid import föreligger skallskyldig-hel även för prover och gåvor.

Utredningen anser del inle motiverat atl beskattningen inora landet görs beroende av ora något vederlag utgår för varan. Då del dessutora är angelägel all få till slånd enhetliga skatteregler föreslår utredningen

Prop. 1971: 73

42

atl skatt skall ulgå inte endasl på prover och gåvor ulan också på varor sora skallskyldig tar i anspråk för egen räkning. Della kan enligt ut­redningen ske genom all skattskyldighet införs även för uttag av skatte­pliktig vara ur skatlskyldigs rörelse för annat ändaraål än försälj­ning. Utredningen tUlägger dock alt den i enlighet härraed föreslagna ändringen inte är avsedd alt gälla uttag av vara för produktionstek­niskt ändaraål, t. ex. kontroll eller analys av varan, eller annat uttag av vara sora sker under tillverkningsprocessen.

4.3      Remissyttrandena

Utredningens förslag i fråga ora skatten på tekniska preparat har raed några undanlag biträtts eller läranats utan erinran vid reraissbehand­lingen. Vissa invändningar har fraraförts från branschhåll raot de ut­vidgningar av beskattningsorarådel som följer av den förordade änd­rade principiella avgränsningen av del skallepliktiga varuområdet. Så­lunda avvisas skalleplikten för rakbalsam av Sveriges grossistförbund, Sveriges industrikontor och Kemisk tekniska leverantörförbundet. Sist­nämnda förbund avvisar även den föreslagna ändrade gränsdragningen för skattefritt puder samt den föreslagna skatteplikten för färgat strö­puder och färgat cerat. Generaltullstyrelsen föreslår vissa ändringar och förtydliganden i fråga ora beskattningsorarådel. Bl. a. föreslås en i prin­cip generell skatteplikt för hudvårdspreparal och alt skatteplikten för loalellvatlen skall orafatla även ansiklsvatlen.

Mera delade meningar råder beträffande förslaget om beskattning av prover och gåvor. Delta förslag biträds av Kooperativa förbundet och Svensk industriförening, raen avvisas av de branschorganisationer som motsatt sig utvidgningarna av beskattningsorarådel och vidare av Aktie­bolaget Marabou, Svenska Choklad- och konfektyrfabrikantföreningen och Sveriges parfymhandlares riksförbund. Sora arguraenl raot försla­gel anförs, all della skulle raedfölja en väsentlig skalleskärpning för åt­skilliga förelag och all en skall järaförbar raed en reklamskall införs. Från branschhåll understryks atl prover utgör elt betydelsefullt mark-nadsföringsinslraraent. Vidare har anförts, att raan i fråga ora den särskilda varuskatten i detla spörsraål bör tillärapa sararaa ordning som i fråga ora raervärdeskatten. Sistnäranda synpunkt åberopas av kontroll­styrelsen för alt avvisa förslaget ora skalt på prover, raedan styrelsen i princip ansluter sig till förslaget ora skall på gåvor och uttag av skatte­pliktiga varor för konsuralionsändaraål.

4.4      Departementschefen

Utredningens förslag innebär att från del skattepliktiga varuorarädet utraönslras andra varor än parfyraer, loaletlraedel och kosraetiska pre­parat för personligt bruk, hänförliga till tulltaxenr 33.06. För varje

Prop. 1971: 73

43

skattepliktig varugrupp anges dessutora exklusivt de särskUda undanta­gen. Enligt rain raening har på detta sätt uppnåtts en klar och överskåd­lig avgränsning av beskaltningsområdel, sora bör underlätta den prak­tiska tillämpningen av skallen. För att uppnå della resultat har vissa såväl utvidgningar som inskränkningar fått göras av beskattningsorarå­del. Jag anser förslaget vara väl grundat även i delta hänseende och jag förordar därför att beskattningsområdet ges den utformning som utredningens förslag innebär. Däremot ställer jag raig tveksam tUl den föreslagna beskattningen av prover och gåvor. Detla förslag har stött på kraftigt motstånd vid remissbehandlingen och man kan inte bortse från de skäl sora anförts för atl nuvarande ordning bibehålls eller från de praktiska koraplikalioner sora en beskattning av prover och gåvor kan förväntas raedföra. Även ora det här rör sig om betydande värden sora ej inryras under beskattningen, har jag komrait lill den slutsatsen, all någon utvidgning av beskattningen till all omfatta prover och gåvor ej bör ske f. n.

Ytterligare elt spörsmål har jag anledning att la upp i della sara­manhang. Oraläggnnigen av den särskilda varuskatten på choklad- och konfektyrvaror tUl en viklskatl från den 1 januari 1971 inryrade också vissa ändringar i del skattepliktiga varuorarädet. Delta orafattar nu sockerkonfektyrer, choklad och chokladvaror och andra konfektyrer hänföriiga tUl tuUlaxenr 17.04, 18.06 och 21.07. I fråga ora varor med chokladinnehäll hänförliga tUl tulltaxenr 18.06 föreligger skatteplikt för färdiga puddingar medan puddingpulver är undantaget från skatte­plikt. Skäl lalar för att dessa varuslag behandlas lika i varuskallehän-seende och jag förordar att även chokladpuddingar undantas från skatteplikt. Detla föranleder ändring även i tulltaxan.

De ändringar i fråga om den särskilda varuskatten sora jag sålunda förordar bör genoraföras raed verkan fr. o. ra. den 1 juli 1971.

5. Skatten på malt- och läskedrycker 5.1 Gällande ordning

Enligt förordningen (1960: 253) om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker har tUlverkare här i riket att erlägga skalt för sådana drycker och att iaktta särskilda bestäraraelser raed avseende på tillverkning, marknadsföring m. m. Bland sistnämnda bestämmelser skall här endast nämnas, att malt- eller läskedryck avsedd för kon­sumtion inora landet får saluhållas endast i slutet kärl eller behåUare, som godkänts av tiUsynsmyndigheten (numera riksskatteverket) eller sora raed avseende på ryraden blivit raärkt enligt 14 § lagen (1934: 162) ora mått och vikt.

Malldrycker indelas efter alkoholhallen i fyra klasser, näraligen lättöl, öl av typ A, öl av typ B (s. k. raellanöl) och starköl. Enligt sära-

Prop. 1971: 73

44

ma indelning utgår skalt med respektive 12 öre, 60 öre, 1 kr. 30 öre och 2 kr. per liter. För läskedryck, varraed förslås kolsyral vallen och sraaksatl kolsyrad dryck, utgår skall med 33 öre per liter.

Skallskyldighet för tillverkare inträder, när skallepUklig vara utläm­nas frän tillverkningsställe saml, såvitt gäller öl och starköl, när sådan dryck förtärs inora lUlverkningssläUe (s. k. dagöl). Skatten redovisas och erläggs på grundval av deklaration för varje kalenderraånad. I deklaration får avdrag göras bl. a. för kvantitet sora tillverkats vid an­nat tillverkningsställe eller sora belagts raed tull vid införsel. Beskall-ningsrayndighet är sedan ingången av 1971 riksskatteverket.

Intäkten av skallen beräknas för budgetåret 1971/72 liU 675 railj. kr., varav skallen på läskedrycker kan beräknas utgöra ca 100 railj. kr.

5.2 Punktskatteutredningen

Utredningen uppmärksammar inledningsvis, alt skatten på malt- och läskedrycker skiljer sig från andra punktskatter i del hänseendet, att den orafattar endasl inheraska drycker, raedan iraporlerade drycker be­läggs raed tull sora avpassats raed hänsyn till skatten. Det saknas enligt utredningen anledning alt bibehålla denna ordning. Utredningen före­slär därför, all skalt enligt gällande skattesatser skall utgå vid införsel av skalleplikliga drycker och uppbäras av tullverket i den ordning sora gäller för tull. Det förutsätts därvid, all tullen på malldrycker sänks med skallens belopp och all tullen på läskedrycker slopas eftersom den är lika med skallen.

Elt annat av utredningen uppmärksamraal förhållande är all del vid redovisning av raall- och läskedrycksskatt inte föreligger rält till av­drag för kundförlusler. Enligt utredningen har denna från annan in­direkt beskattning avvikande ordning påtalats från branschhåll och för egen del anser utredningen del rimligt all avdragsrätl i fråga om kund­förlusler tillskapas. Härjärale föreslår utredningen atl beskattningen av drycker sora förlärs inora tillverkningsställe skall gälla inte endast öl och starköl utan även lättöl och läskedrycker.

Utöver nu redovisade förslag lar utredningen upp ell från bransch-häll fraraförl önskemål ora åtgärder i syfte atl åstadkomma enhetliga skatteregler för läskedrycker som ulskänks frän s. k. premix- och post-mlxapparater. Läskedrycker som ulskänks från förstnämnda apparat-typ beskallas vid ullämningen från lUlverkningsställel. Någon beskatt­ning av läskedrycker från postmixapparater sker däremot inte, beroen­de pä all tillverkningen i detla fall sker i själva apparaten och den dryck sora därvid tillhandahålls i öppet kärl för oraedelbar konsura­tion inte anses vara utläranad från tillverkningsställe i förordningens mening. Från läskedrycksfabrikanlernas sida har önskeraål framförls

Prop. 1971: 73

45

om en beskattning av de nu skattefria dryckerna, förslagsvis i form av en årlig avgift på innehavet av poslraixapparal, för all på så sätt till­godose kravet på konkurrensneulraUlel i beskattningen.

Enligt uppgifter, sora kontrollslyrelsen för utredningens räkning in­förskaffat för frågans bedöraning, uppgår antalet apparater i bruk för läskedrycksfraraslällning lill orakring 800. Av dessa var ell 30-lal mynt-apparater och resten konstruerade för manuell betjäning. Med ledning av uppgifter ora leveranserna av s. k. sirup lill postraixapparater beräk­nas den årliga fraraställningen av färdig dryck f. n. uppgå tUl ca 3 milj. liter. Denna kvantitet representerar etl skallebelopp om ca 1 milj. kr.

Utredningen anser det uteslutet alt införa en beskattning grundad pä utlämnad kvantitet från postraixapparater. En beskattning av råvaror­na sirup och kolsyra avvisas också raed hänsyn lill de gränsdragnings­problem och andra koraplikalioner sora en sådan beskattning skulle in­rymraa. Enligt utredningen är därför den enda tänkbara lösningen en rent schablonmässig beskattning i form av en avgift på innehavet av poslraixapparal. Men även en sådan skalteforra finner utredningen vara behäftad raed tekniska koraplikalioner, bl. a. i kontrollhänseende, var­till kommer all en sådan skalteforra inle erbjuder likhet i beskatt­ningen. Utredningen anser därför all olägenheterna raed en beskatt­ning inte skulle slå i riralig proportion till skatteintäkten. Då inle heller skattefriheten för postraixlillverkningen hittills synes ha raedförl några egentliga konkurrenssnedvridande verkningar, fraralägger utred­ningen inte något förslag till beskattning av drycker fraraställda i post­raixapparater.

5.3 Remissyttrandena

Vid reraissbehandlingen har förslaget ora omläggningen av import-beskattningen och avdragsrätl för kundförluster vunnit allmän anslul­ning. Däremot har invändningar anförts mol förslagel alt beskatta även lättöl och läskedrycker sora förlärs inora tillverkningsställe. Därvid har framhållits att del av nyklerhelsskäl kan vara befogat att även i fort­sättningen beskatta förtäringen av öl och starköl men bibehålla skatte­friheten för lättöl och läskedrycker.

Utredningens ställningstagande lill frågan om beskattning av läske­drycker från postmixapparater har rönt invändningar frän branschens sida. Man delar utredningens uppfattning all någon annan form än en årlig avgiftsbeläggning av apparatinnehavel inte kan koraraa i fråga men lill skillnad mot utredningen anser raan atl en sådan avgift både bör och kan införas.

I skrivelse lill finansdeparteraentet har Svenska Bryggareföreningen tagit upp ell spörsraål sora ej behandlats av punklskalteulredningen.

Prop. 1971: 73

46

Spörsraälel gäller kravet om alt deklaration skall vara undertecknad av behörig firmatecknare. För koncernföretag med flera tillverkningsstäl­len raedför detla krav en onödig oragång enligt föreningens raening, eflersora en vid elt tillverkningsställe upprättad och av ansvarig tjänsle­raan därstädes kontrasignerad deklaration måste sändas till huvudkon­toret för underskrift av behörig firmalecknare för att därefter vidare­befordras till beskattningsrayndigheten. Föreningen hemställer atl det skapas möjlighet atl befullmäkliga tjänsleraan vid tillverkningsställe att underteckna deklaration för malt- och läskedrycksskatt.

5.4 Departementschefen

Jag finner utredningens förslag i fråga om behandlingen av irapor­terade drycker och rätten lUl avdrag för kundförlusler välgrundade och förordar att de genoraförs raed verkan fr. o. m. den 1 juli 1971. Jag har även förståelse för utredningens inställning tUl beskattning även av lättöl och läskedrycker sora förlärs inora tUlverkningsställe. Med hän­syn till de invändningar sora anförts raot förslagel anser jag dock att en ändring bör anslå och all således beskattningen i denna del allljäral be­gränsas lill förtäringen av öl och starköl.

Svenska Bryggareföreningens herasläUan om att tjänsteman vid till­verkningsställe skall kunna underteckna deklaration inrymmer aspek­ter som enligt rain raening kräver särskild uppraärksarahet. Jag har förståelse för de fraraförda praktiska synpunkterna men frågan bör närraare utredas innan ell ställningstagande sker. Det ligger därför närraast till hands, all punklskatleulredningen i sitt fortsatta arbete, sora gäller förfarandet för punktskatterna, behandlar även denna fråga.

Vad slutligen gäller önskemålet från branschhåll om beskattning av läskedrycker, som fraraslälls i s. k. postraixapparater anser jag att ytter­ligare utredning bör göras innan slutlig ställning las lill frägan.

6. Omsättningsskatten på motorfordon 6.1 Gällande ordning

Enligt förordningen (1956: 545) angående orasällningsskatt å raotor­fordon i vissa fall utgår skall på personbUar, med skåp-, slationsvagns-eller personbUskarosseri utrustade lastbUar raed tjänslevikt ej över 1 800 kg och raotorcyklar. Beskattningen omfattar endast sådana fordon av angivet slag sora inte är eller tidigare varit upptagna i bUregisttel. Från skatteplikt är undantagna brandbUar, ambulanser, mopeder och vissa som invalidfordon inrättade motorcyklar. Skatlskyldig är inhemsk tUl­verkare och iraporlör av skaltepliktigl fordon. Importör som yrkes­mässigt inför skattepliktiga fordon för försäljning lill återförsäljare kan

Prop.1971: 73

47

efler ansökan bli registrerad som skatlskyldig. För sådan registrerad säljare liksom för tUlverkare inträder skattskyldighet när skalleplikligt fordon levereras till köpare eller tas ut ur rörelsen för annat ändaraål än försäljning.

Skatten, vanligen kallad bUaccis, utgår i fråga ora personbU och last­bU med belopp i kronor motsvarande 190 o/o av fordonels Ijänslevikt i kg. Är tjänslevikten högre än 1 600 kg tillkommer 240 kr. för varje fullt feraliotal kg varraed tjänslevikten överstiger 1 600 kg. För raotor­cyklar utgör skallen 350 kr. ora tjänslevikten ej överstiger 75 kg, 460 kr. ora tjänstevikten är över 75 kg raen ej över 160 kg och 700 kr. för tyngre motorcyklar.

Tillverkare och registrerad iraporlör redovisar och erlägger skatt på grundval av deklaration för varje kalenderraånad eller annan period som beskattningsmyndigheten medgivit. Beskatlningsmyndighet är se­dan den 1 januari 1971 riksskatteverket. Vid iraport av annan än regist­rerad iraporlör erläggs skallen till tullverket saratidigt med tullen.

Intäkten av bilaccisen beräknas för budgetåret 1971/72 till 461 milj. kr.

6.2 Punktskatteutredningen

Utredningen behandlar endast en skattefråga, sora anraälts av AB Svensk Bilprovning i en tUl utredningen överläranad skrivelse. I denna påtalar bolaget alt det förekoraraer raindre fordon sora i slandardulfö-rande har så raånga sittplatser att fordonet enligt vägtrafikförordningen skall registreras som buss. När sådan registrering skett, las så mänga sill­platser bort att fordonet blir atl anse sora personbil. Fordonet om-registreras därefter till personbil och eftersom fordonet då redan är upptaget i bilregistret uppkoraraer ingen skyldighet all erlägga skalt vid oraregislreringen. Utredningen tUlägger atl dåvarande kontrollslyrelsen i yttrande över skrivelsen funnit skäl tala för alt en beskattning kom­mer tiU slånd.

Utredningen finner visserligen all del påtalade förfarandet inte fått någon större omfattning det rör sig om något hundratal omregislre-ringar under senare tid raen anser Ukväl alt åtgärder bör vidtas för all stoppa raöjligheten alt kringgå beskattningen i dessa fall. Den av utredningen i detla syfte föreslagna lösningen innebär, atl skallepUkl uppkoraraer när buss eller annat icke skattepliktigt fordon oinregistte-ras till personbil eller annat skallepUktigl fordon. Skattskyldighet före­slås i sådant fall inttäda vid omregistreringen och åvila fordonets ägare. Denne påförs skatt av beskattningsrayndigheten raed ledning av an­raälan av regislreringsrayndigheten ora den verkställda oraregislre­ringen.

Prop. 1971: 73

48

6.3 Remissyttrandena

Den av utredningen föreslagna beskattningen vid oraregistrering av icke skattepliktigt fordon lill personbil eller annat fordon sora omfat­tas av bUaccisen har allmänt biträtts eller läranats ulan erinran vid re­raissbehandlingen. Kontrollstyrelsen föreslår viss oraforraulering av för-fatlningsförslagel för alt under beskattningen kunna fånga in även det fall, då buss efler köpet raen innan registreringen, ändras ora till per­sonbU och först därefter registreras sora sådan bil.

6.4 Departementschefen

Jag delar utredningens uppfattning, all del behandlade förfarandet innebär ell undandragande av skall och all denna lucka i skatlesysle­rael bör täppas tUl. Jag biträder förslaget raed den justering sora före­slagils av kontroUstyrelsen.

7. Den allmänna energiskatten 7.1 Gällande ordning

Enligt förordningen (1957: 262) om allraän energiskatt (oralryckl 1964: 350) utgår skatt på bensin och gasol, kol och koks, eldningsolja och raolorbrännolja samt elkraft. Energiskatten på elkraft är konstrue­rad sora en värdeskatl, medan skatten på drivmedel och bränslen har formen av en specifik skall med för olika varor varierande skattesat­ser per vikt- eller volyraenhel.

Del energiskallebelagda området är undantaget frän mervärdeskall.

Energiskatten på bensin och gasol uppbärs samtidigt med och i sara­raa ordning sora skatterna på sararaa drivraedel enligt förordningen (1961:372) ora bensinskatt och förordningen (1964:352) ora gasol­skatt. Enligt förstnämnda förordning föreligger skattskyldighet för den sora inora riket tillverkar eller iraporterar skatlepliktig vara. Den sora i större omfattning återförsäljer, förbrukar eller lagerhåller bensin kan bli friviUigt registrerad som skallskyldig hos beskattningsrayndigheten, som numera är riksskatteverket. Tillverkare och annan registrerad skall­skyldig lill bensinskatt redovisar och erlägger skall periodvis på grand­val av deklaration. Icke registrerad importör erlägger skatt lill tullver­ket vid införseln. Nämnas bör också alt skall på bensin enligt förord­ningen (1966: 21) om särskUd skalt på raotorbränslen redovisas sam­tidigt med bensinskatt och energiskatt på bensin.

Skallskyldighet lill gasolskatt åvUar ägare lill motorfordon sora är inrättat för atl drivas raed gasol. Skattskyldig skall vara registrerad hos

Prop. 1971: 73

49

beskattningsmyndigheten (riksskatteverket) och redovisar skatt på grund­val av deklaration. Även här gäller, ätt redovisning saratidigt sker inte blott av gasolskatt och energiskatt utan även av skall på gasol enligt förordningen (1966: 21) ora särskild skall på motorbränslen.

I fråga ora energiskallen på fasta fossila bränslen saral eldnings- och motorbrännolja gäUer i stort sett samraa regler som för beskattningen av bensin. Skatlskyldig är tillverkare och frivilligt hos beskattningsmyn­digheten registrerade återförsäljare eller förbrukare av skaltepliktigl bränsle samt ej registrerad importör av sådant bränsle. I sistnämnda fall uppbärs skallen av tullverket i samband raed införseln. Registrerad skall­skyldig redovisar skall till riksskatteverket på grund av deklaration. Skattskyldigheten inträder när skatlepliktig vara levereras lill icke regist­rerad köpare inora landet eUer tas i anspråk för annat ändamål än för­säljning. Vid redovisningen av skalt får vissa avdrag göras bl. a. för bränslen som förbrukas vid industriell tillverkning där bränsleförbrak-ningen utgör mera betydande del av tillverkningskostnaderna.

I fråga om energiskatten på elkraft har tidigare differentiering av skatten pä industrieU och annan kraftförbrukning enligt beslut av 1970 års höstriksdag (Prop. 1970: 165, BeU 1970:55, rskr 1970: 343, SFS 1970: 573) från ingången av år 1971 ersatts av en enhetlig beskattning raed skattesatsen 10 o/o för all kraft. Beskattningsvärdet utgörs av de av­gifter exklusive skall sora förbrukaren har all erlägga för kraften eller, i fråga ora krafl sora producent eller distributör själv förbrukar, sum­raan av de avgifter exklusive skall som skulle ha utgått, om kraften försålts för likartad användning.

Producent och distributör är skyldig atr vara registrerad hos beskatt­ningsmyndigheten och har alt redovisa skall periodvis på grundval av deklaration. Det bör tilläggas atl skattskyldigheten formeUt åvilar för­brukaren, medan redovisningsskyldigheten i fråga om distribuerad kraft lagts på distributören. Vid redovisning av energiskatt för elkraft gäller i princip sararaa avdragsregler sora i fråga ora bränslen.

För budgetåret 1971/72 beräknas energiskallen ge én inläkt om 1 116 milj. kr. fördelat med ca 346 mUj. kr. på bensin, ca 10 mUj. kr. på fasta bränslen, ca 434 milj. kr. på eldnings- och motorbrännolja samt ca 325 milj. kr. på elkraft.

7.2 Punktskatteutredningen

7.2.1 Skatten på bränslen

I fråga om det skattepliktiga bränsleområdet tar utredningen upp en i överlämnade skrivelser aktualiserad utvidgning av beskaltningsområdel till atl omfatta även fotogen för drift av raotorfordon. I della spörs­raål frarahåller utredningen, att energiskall inle utgår på fotogen, raen

4    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 73

Prop. 1971: 73

50

atl brännoljeskatt utgår på fotogen sora används för drift av raotor­fordon och raervärdeskatt på annan fotogen än s. k. flygfologen.

Under senare lid har, anför utredningen, vissa oljebolag börjat salu­föra en fotogenprodukt (dieselfotogen) som är lämpad för drift av snabb­gående dieselmotor i motorfordon. Denna produkt sora består av rao-lorfologen raed tillsats av vissa sraörjande äranen, har betydligt lägre svavelhall än vanlig raolorbrännolja och är vid förbränning så gott sora rökfri. Varan används därför raed fördel vid gruvdrift och tun­nelbyggen, för bussar i stadstrafik etc.

I en av chefen för dåvarande kontrollslyrelsen i januari 1969 ingiven proraeraoria, som överlämnats lill utredningen, framhålls all del upp­ställ väsenlliga skillnader i beskattningen av motorbrännolja och fo­togen för molorfordonsdrifl efter mervärdeskattens tUlkomst. Då sådan fotogen är belagd raed brännoljeskatt, utgår raervärdeskatt, när varan köps i beskattat skick, pä priset inklusive brännoljeskatt. Della ger en raervärdeskatt om f. n. ca 7 öre per liter. Della bör jämföras med energiskalten på raolorbrännolja som är 2,5 öre per liter. Detla för­hållande har föranlett vissa större bussbolag atl registrera sig som skallskyldiga förbrukare av bränssoljeskalt. Därigenom kan de inköpa fotogen exklusive näranda skall och därraed reduceras raervärdeskatten till ca 3 öre per liter.

Halraslads stadstrafik har också i en lill utredningen överläranad skrivelse framhållit den extra beskattning som uppslår för oregistrerade förbrukare.

Utredningen finner del otillfredsställande all den sora förbrukar fo­togen för raolorfordonsdrifl genora atl låta sig registreras som skall­skyldig lill brännoljeskatt får en väsentlig lägre mervärdeskatt än ore­gistrerade förbrukare. En likforraigare beskattning bör koraraa till slånd och utredningen föreslår i della syfte all fotogen för drift av diesel-raolor undantas från raervärdeskatt och i stället beläggs raed energi­skalt enligt den skallesals sora gäller för motorbrännolja. Denna lös­ning föranleder ändring i både energiskalteförordningen och förord­ningen (1968: 430) om mervärdeskall.

En annan av utredningen behandlad fråga med avseende på del skat­tepliktiga varuområdet gäller beskattningen av koks saml koksstybb och koksbriketler. Skallen utgör för koks 14 kr. per ton och för de övriga nämnda produkterna 6 kr. per lon. Dessa skattesatser har gällt sedan energiskatten infördes och grundar sig på en avvägning som då gjordes med hänsyn till varornas pris och bränslevärde.

Den lågvärdiga typ av koksbriketler, lill vilken den lägre skattesatsen relaterades, förekoraraer enligt utredningen inle längre. I stället har på senare lid introducerats en ny typ av gjulerikoks, s. k. forrakoks, som är en brikelterad produkt. Såväl priset som värmevärdel är för sådan formkoks inte bara väsentligt högre än tidigare marknadsförda koks-

Prop. 1971: 73

51

briketter utan även högre än vad som gäller för koks för uppvärm­ningsändamål. Med hänsyn lill del anförda föreslår utredningen all den högre skattesatsen 14 kr. per lon skall gälla för såväl koks som koks­briketler och all den lägre skattesatsen 6 kr. per lon skall begränsas lill atl gälla endast koksstybb. Del bör tilläggas atl skattesatsen 6 kr. per ton även gäller för kolslybb.

Utredningen tar därefter upp vissa frågor med avseende på skatt­skyldigheten och anför. Tillverkare av skattepliktigt bränsle är enligt 6 § energiskalteförordningen skyldig atl registrera sig. Tillverkare som underlåter all registrera sig blir retroaktivt registrerad. Enligt utslag av kammarrätten år 1967 i mål som avsåg brännoljeskatt kan emellertid skatt inle tas ut i efterhand för kvantiteter som hänför sig till lid före beslutet ora registrering. Kararaarrällen anförde nämligen i sitt utslag atl den omständigheten alt kontrollslyrelsen retroaktivt registrerat kla­ganden inle kunde raedföra atl denne var alt anse sora registrerad lUl­verkare under period före beslutet om registreringen. En sådan verkan av underlåtenhet all låta registrera sig är enligt utredningen otillfreds­ställande. För alt göra del raöjligl alt la ul skatt i efterhand av den sora underlåtit alt registrera sig föreslås därför all författningen änd­ras så att skallskyldighet skall föreligga även för den sora bort vara registrerad.

Utredningen frarahåller vidare, alt skattskyldighet utom vid import fö­religger endast för den sora är registrerad, och alt skalt därför ej kan ut­krävas av oregistrerad köpare som för skattepliktigt ändaraål använt bränsle sora inköpts skattefritt raot avläranande av försäkran enligt 7 § kungörelsen (1957: 263) raed tUlärapningsföreskrifler till förordningen ora allmän energiskalt. Även om köparen kan döraas för osann för­säkran eUer för anstiftan tUl falskdeklaralion, anser utredningen rira­ligt all författningen korapletteras raed bestäraraelser om skattskyldighet för den som avgetl oriklig försäkran. Skattskyldighet i sådani fall bör gälla inle endasl i fråga ora skallen på bränslen ulan även skatten på elkraft. Utredningen finner del dessutom vara en brist all systemet raed försäkran för skattefria inköp inte finns angivet i själva energiskalte­förordningen och föreslår all den korapletteras även med bestäraraelser härora.

7.2.2 Skatten på elkraft

Utredningen finner att värdeskalten på elkraft i stort sett fungerat väl. Vissa problera har dock uppstått i fråga om bestämningen av beskatt­ningsvärdet för producenter med stor egenförbmkning. 1 sådani fall skall näranda värde utgöras av suraraan av de avgifter sora skulle ha ut­gått ora kraften sålts för likartad användning sora hos producenten. Probleraen saramanhänger raed konstruktionen av de taxor som an­vänds vid försäljning av krafl till industrier. Dessa taxor består norraall

Prop. 1971: 73

52

av en fast avgift, en effektavgift som varierar raed effeklbeloppel och leveranssället (leveransspänningen) och en energiavgift i öre per kWh sora sjunker med stigande ulnylljningslid. Rabatt läranas ora energi-raängden överstiger viss gräns.

På grundval av redovisat sifferraalerial (Bet. sid. 61) konstaterar ut­redningen all den sararaanlagda effekten av kraflullagets storlek och ulnyttj ningstiden kan raedföra betydande variationer i priset per kWh. Fömlora dessa faktorer inverkar prisvariationer raellan olika delar av landet. Vatlenfallsverkets norrlandslaxa ger t. ex. ett ca 20 o/o lägre vär­de än dess raellansvenska taxa. Härtill koraraer eraeUertid alt norraal-taxorna i regel inle lillärhpas vid försäljning av krafteffekler ora 50 MW eller mer. I dessa fall bestäras prisema individuellt.

För de allra största industriella förbrukarna, sora i regel själv produ­cerar en betydande och ofta övervägande del av sitt kraflbehov, är det enligt utredningen svårt all avgöra de avgifter sora skulle ha utgått vid inköp av hela kraflbehovet. I vissa fall finns det inle elt enda exempel på kraflleveranser av järaförbar storlek. Etl sätt alt koraraa lill rätta raed probleraet all fastställa beskattningsvärdet i dessa fall finner ut­redningen vara en schablonraässig besläraning sora så nära som möjligt ansluter sig till den allraänna prissättningen på kraftraarknaden. Beträf­fande utforraningen av en sådan schablonmetod anför utredningen föl­jande.

För kraftuttag från ca 50 MW, vilket vid en ulnylljningslid på 6 000 tim/år innebär en energiraängd på ca 300 railj. kWh (300 GWh), fast­ställs beskattningsvärdet i öre per kWh för energUnlervall på 50100 GWh vid en ulnylljningslid på 6 000 tira/år. Här kan näranas alt samt­liga av de största kraflförbmkarna har utnyltjningslider sora inle un­derstiger 5 000 tim/år.

Med utgångspunkt från beskattningsvärde enligt tillärapligl energi-intervall raullipUceras värdet raed en faktor beroende av utnylljnings-tiden. För beräkning av ulnylljningslidens inverkan skulle normallaxor-na användas. Dessa taxors genorasniltspriser har visat sig ha i stort sett sararaa relativa beroende av utnylljningsliden vid olika stora krafl-raängder. Tidsfaktorn fastställs för olika intervall av ulnylljningslider, förslagsvis om 200 timmar.

Beskattningsvärdet måste också justeras raed hänsyn lUl var i landet kraftförbrukningen sker. Om beskattningsvärden anges för mellan­svenska områden blu" t. ex. "orarådesfaklorn" för Övre och Mellersta Norrland 0,8. För Sydsverige skulle raotsvarande faktor bli 1,02. En särskild faktor för del av Södra Norrland på 0,9 torde kunna över­vägas.

De i den skisserade schablonraetoden ingående beskattningsvärdena bör av beskattningsmyndigheten kontinuerligt jämföras med kraftpri­serna och vid behov justeras.

För registrerade förbrukare, sora använder raindre kraft än 300 GWh per år skulle norraallaxor fortfarande tillämpas vid beskattningsvärdets bestämmande. I gränsskiktet riskerar man alt schablonmeloden, genom omräkning med hänsyn lill ulnylljningslid och förbmkningsområde, kan

Prop. 1971: 73

53

ge högre värde än normaltaxa, varför det bör stadgas atl del lägsta värdet i så fall får användas.

Utredningen föreslår atl beskattningsrayndigheten ges befogenhet att fastställa skatt på angivet sätt. Härför krävs endast en smärre ändring i 15 § 1 mora. energiskalteförordningen.

Vissa skalteraässiga värderingsproblera föreUgger enligt utredningen även i fråga om kraft för väg- och gatubelysning. Denna belysning om­händerhas i regel av koraraunala elverk, raen det förekoraraer också all vägbelysning på landsbygden sköts av distributionsföreningar eller särskilda belysningsföreningar. I båda fallen tillhandahålls kraften på varierande villkor. Ell koraraunalt elverk kan vara ålagt alt självt slå för kostnaderna. Verket kan eraeUertid också få ell anslag, sora för­utom kraftkoslnaderna kan läcka även andra driftskostnader. Här­jämte förekommer rent taxeraässig debitering av kraftavgifler. Liknan­de variationer förekoraraer när belysningen orabesörjs av särskild be-lysningsförening eller liknande.

Svårigheterna all vid antydda förhållanden bestäraraa de avgifter sora skall utgöra beskattningsvärdet för gatubelysningskrafl föranledde konttollstyrelsen att redan år 1957 med stöd av 16 § 2 mora. och 17 § energiskalteförordningen raeddela särskilda föreskrifter för beskatt­ningen av sådan kraft. Föreskrifterna har sedan modifierats, senast år 1963, dä styrelsen förklarade att skallen för galubelysningsskalt skulle utgöra 0,5 öre per kWh, såvida inle kraftpriset tidigare varit högst 7 öire per kWh och priset inle varit påverkal av inlressegeraenskap. I sådani fall skulle skatt utgå på kraflavgifterna enligt gällande skattesats, vilken då var 7 0/0.

De nämnda föreskrifterna medförde endasl en temporär förbättring, konstaterar utredningen.

Förhållandena är nu atl skalt om 0,5 öre per kWh utgår för mer­parten av galubelysningskraften. För viss sådan krafl utgår värdeskatl efler elt beskattningsvärde om högst 7 öre per kWh raedan viss kraft är skattefri. Utredningen anser alt denna oUkforraighet i beskattningen bör undanröjas. Detta skulle kunna ske genora alt beskattningsvärdet för gatubelysningskrafl fastställs generellt tUl 7 öre per kWh, vilket vid skattesatsen 7 0/0 skulle ge en skattebelastning om 0,49 öre per kWh. Då emellertid detta skulle medföra inte endast skärpt beskattning i vissa fall utan också en beskattning av nu ej skallebelagd kraft i andra fall anges som en annan möjlig lösning att generellt undanta gatubelys­ningskraft från beskattning. Uttedningen lar inte ställning till altemati­ven, men upplyser att årsförbrukningen av gatubelysningskrafl nuraera lorde överstiga 600 milj. kWh. Det rör sig därför om en skatteintäkt per år om ca 3 milj. kr. vid en skatt ora 0,5 öre per kWh. Det bör be­aktas att skattesatsen för sådan kraft, till vilken gatubelysningskraften

Prop. 1971: 73

54

är all hänföra, efler del utredningen behandlade frågan höjts från 7 0/0 

till 100/0.

Under senare år har, framhåller utredningen vidare, värmeförsörj­ningen i tätorter genora fjärrvärraeverk ökat i orafallning. För att ef­fektivt uliiyltja energin i bränslet korabineras i allraänhel värraeverk med kraftverk. I sådana kraftvärmeverk utvinns således både värrae och elkraft. Della förhållande har, uttalar utredningen, koraplicerat lill-lärapningen av 25 § 2 raora. f energiskalteförordningen, enligt vilket förfatlningsrura beskattningsrayndigheten kan raedge skalleavdrag för bränsle sora förbrukats vid produktion av elkraft.

Vid kraflvärraeverken raåste produktionen av värrae och elkraft an­passas till efterfrågan av dessa båda nytligheler. Sådana faktorer sora teraperalurförhållandena och tillgången på elkraft kan inverka härpå. Vid överskott på elkraft kan det t. o. ra. förekoraraa all uppvärmningen av hetvatten sker på elektrisk väg. Med hänsyn till dessa förhållanden har beskattningsrayndigheten nödgals utfärda detaljerade anvisningar för beräkningen av den skalt på förbrukat bränsle sora är atl hänföra till värmeproduktionen och den del av den interna kraftförbrukningen som faller på samraa produktion.

För all förenkla såväl deklaralionsförfarandet som skallekonlroUen ansluter sig utredningen lill elt av både beskattningsrayndigheten och kraflvärraeverken ifrågasatt lösning sora går ul pä alt verken raedges räll lill skatteavdrag för allt vid värrae- och kraftproduktionen förbru­kat bränsle mol all de redovisar skatt för produktionen av såväl kraft som värme. Då skallen på värme helt skall svara mot skallen på bränsle och elkraft som förbrukats för produktionen av värrae, inne­bär förslaget ingen faktisk ändring i beskattningen. Författningsraässigt kan frågan enligt utredningen lösas på del sättet atl beskattningsrayn­digheten ges befogenhet alt låta kraftvärraeverk redovisa skallen på bränsle- och kraflförbrakningen på grundval av den hos abonnenterna uppmätta värmeförbrukningen. Därvid bör hänsyn las till värmeförlus­terna i distributionsnätet så all skallen koramer all motsvara bränsle-och elkraflsförbrukningen i varje särskUt fall.

Utredningen tar därefter upp vissa frågor avseende rätten till avdrag vid redovisning för energiskatt och anför. Enligt den ursprungliga ly­delsen av energiskalteförordningen (1957: 262) kunde beskattnings­rayndigheten medge skälig skatlenedsätlning om kostnaden för bränsle vid industriell tillverkning uppgick till raera betydande del av tillverk­ningskostnaderna. Vid omläggningen av bensinskallen år 1961 infördes i energiskatteförordningen i stället den beslämraelsen (24 § 2 mora. f), att det ankom på beskattningsmyndigheten alt i dessa fall pröva ora och i vad raån avdrag fick göras i deklaration för förbrukning av annat bränsle än bensin eller raolorsprit.  Denna ändring raoliverades raed

Prop. 1971: 73

55

lärapligheten av atl frågor om skattenedsätlning prövades av en enda rayndighel, dvs. vid den tiden kontrollslyrelsen. Motsvarande avdrags-raöjUghel infördes år 1964 i fråga ora industriell förbmkning av el­kraft (SFS 1964: 270, 25 § 2 raom. e).

Systemet fungerar enligt utredningen i storl sett tUlfredsstäUande. Konstruktionen raed avdrag i deklaration varigenora den fastställda skallen koraraer atl utgöras av deklarationens belopp efler avdrag har emellertid raedförl all avdragsfrägan kan las upp till prövning i kara­raarrällen. Del har även förekorarail all skallskyldig sora raedgivils av­drag genom besvär hos kamraarrätten begärt nedsättning för tid sora ligger före den för vilken beskattningsrayndigheten kunnat raedge ned­sättning enligt förordningen (1959: 92) ora förfarandet vid viss kon­sumtionsbeskattning.

Utredningen anser inle all en fråga av della slag bör prövas av kam­raarrätten. Ett beslut av beskattningsrayndigheten ora en skallenedsätt-ning, sora är beroende av en skälighelsbedöraning bör enligt utredning­en prövas av Kungl. Maj:t sora också i förekoraraande faU kan raed­ge skallebefrielse för förfluten lid. Utredningen föreslår därför en åter­gång till-den ursprungliga gällande ordningen, alt nedsättningen får gö­ras genom avdrag från del enligt de allraänna reglerna deklarerade skallebeloppet. Denna oraläggning kräver lUlägg till 10 och 17 §§ energiskalteförordningen av sararaa innebörd som ursprungligen ingick som ett Iredje stycke i 10 §.

Avslutningsvis lar utredningen upp ell spörsmål som gäller över­gångsbestämmelser lill energiskatleförordningen. Enligt dessa gäller bl. a. alt den, som vid förordningens ikraftträdande den 1 juli 1957 bedrev rörelse som innefattade äterförsäljning, förbrukning eller lager­hållning av skaltepliktigl bränsle och som därefter ansöker om re­gistrering sora skatlskyldig, skall lärana särskUd deklaration ora den rainskning eller ökning, sora lagret av skattepliktigt bränsle undergått från utgången av juni raånad 1957 till tidpunkten för ansökan ora re­gistrering. Utredningen anser, all del i dagens läge inte finns tillräckliga skäl för all bibehålla denna speciella deklarationsskyldighet och före­slår att bestäraraelserna i fråga upphävs.

7.3 Remissyttrandena

Utredningens förslag till ändringar i den allraänna energiskallen har med etl undantag biträtts eller lämnats utan erinran vid reraissbehand­lingen. På en punkt, näraligen förslagel atl fråga sora gäller skattened­sätlning för industriell tillverkning där bränsle- och kraflkostnaden ut­gör raera betydande del av tillverkningskostnaden, inle bör prövas av kararaarrällen ulan av Kungl. Maj:t, har invändningar gjorts av kon­trollstyrelsen. Styrelsen framhåller, alt tillärapningen av skatlenedsäll-

Prop.1971: 73

56

ning i dessa fall sker helt i överenssläramelse med rekomraendationer av energiskatlenäranden. En fast praxis råder på området och därmed torde inget större utrymrae finnas för en fri prövning av nedsältnings-frågorna hos kammarrätten. Frågan ora skattenedsätlning i förevarande fall lorde inle heUer enligt styrelsen böra betraktas sora en fråga om egentlig dispens, sora hör heraraa under Kungl. Maj:ls prövning. Där­raed synes raotiven för ändringar inle bärande. Under åberopande även av redovisningsraässiga nackdelar raed förslaget är styrelsen inte be-, redd alt tillstyrka del.

Vidare är atl närana, alt skallefrihet för galu- och vägbelysnings-krafl förordas av kommerskollegium. Svenska elverksföreningen. Svens­ka kommunförbundet och Svenska kraftverksföreningen. KontroUstyrel­sen ansluter sig lill ett uttalande av energiskatlenäranden enligt vilket etl slopande av skatten på sådan kraft bör övervägas.

7.4 Departementschefen

I likhet raed remissinstanserna ansluter jag raig lill utredningens för­slag i fråga ora den aUraänna energiskallen. De innebär enligt rain me­ning inle endast praktiska förbättringar utan tillgodoser på vissa punk­ter ell berättigat krav på beskattning, där sådan med gällande bestäm­raelser inle kan ske eller svårligen kan koraraa till stånd. Kontrollsty­relsens invändningar mol förslaget beträffande prövningen av frågor som rör skattenedsätlning för bränsle och krafl för industrier med sär­skUl höga energikostnader finner jag inte vara av sådan tyngd att de uppväger de skäl sora utredningen anfört för förslagel. Jag biträder så­ledes även del förslagel.

Utredningen har utan definitivt ställningstagande behandlat beskatt­ningen av galu- och vägbelysningskrafl mot bakgrund av atl bristande enhetiighet i skallehänseende råder beträffande sådan kraft. Skattefrihet för sådan krafl har tillstyrkts eller ifrågasatts av flera remissinstanser. Jag delar utredningens uppfattning alt de rådande förhållandena är OtUlfredsstäUande. Utredningen har även antytt en lösning som enligt min raening tillgodoser kravet på en enhetiigt beskattning. Lösningen innebär atl galu- och vägbelysningskrafl beskattas enhetligt med visst belopp per kWh oavsett viUkoren för kraftens tillhandahållande. Efter­som det sålunda finns en raöjUghet all undanröja olikheterna vid nuva­rande beskattning, finns del enligt rain raening inte tUlräckligt starka skäl all göra kraften skattefri. Skattesatsen för krafl, till vilken galu- och vägbelysningskraflen är all hänföra, utgör fr. o. ra. den 1 januari 1971 10 o/o raot tidigare 7 o/o. Jag anser raig likväl kunna ansluta raig till den av utredningen diskuterade lösningen alt skallen besläras till 0,5 öre per kWh, eftersom della belopp kan anses utgöra elt rimligt medel­värde raed hänsyn till gäUande skalleförhållanden. Jag förordar alltså

Prop. 1971: 73

57

att bestämmelser införs om en sådan enhetligt fastställd skall på ifråga­varande kraft.

De ändringar jag i enlighet raed det anförda förordar bör i princip genoraföras raed verkan fr. o. ra. den 1 juli 1971.

8. Drivmedelsskattema

8.1 Gällande ordning

För bestridande av det allmännas kostnader för vägväsendet utgår skatt på molordrivraedel enligt förordningarna 1961: 372 ora bensinskatt, 1961: 653 om brännoljeskatt och 1964: 354 om gasolskatt. Härjämte utgår skalt på dessa varor enligt förordningen (1966: 21) om särskild skall på motorbränslen och enligt den tidigare behandlade förordningen (1957: 257) ora allraän energiskall. Vid redogörelsen för energiskallen läranades även uppgifter ora de särskUda drivraedelskatternas konstruk­tion, ulora beträffande brännoljeskatten. Denna skall utgår pä bränn­olja, sora är ägnad atl användas till drift av motor i motorfordon eller i traktor eUer raotorredskap sora tillhör klass I enligt Iraklorskalteför-ordningen (1969: 297).

Skallskyldig lill brännoljeskatt är inherask tillverkare av brännolja och importör därav. Den sora i större omfattning från depå försäljer brännolja kan bli frivilligt registrerad sora skallskyldig av beskattnings­rayndigheten (numera riksskatteverket). Detsararaa gäller förbrukare som nyttjar brännolja såväl för drift av motor i motorfordon sora för an­nat ändaraål. Härjämte är oregislrerad tillverkare eller leverantör skatt­skyldig, ora han levererar obeskattad brännolja lill köpare under sä-, dana förhållanden att det ej är uppenbart alt oljan är avsedd för annat ändamål än raolorfordonsdrifl. Oregislrerad förbrukare är skatt-skyldig för brännolja sora iraporteras för hans räkning och dessutom för obeskattad olja som påfylls bränsletank lill eget raotorfordon. Skatt­skyldighet inträder när brännolja levereras till oregislrerad köpare eller tas i anspråk för annat ändaraål än försäljning eller, i fråga om regist­rerad förbrakare, när brännolja påfylls bränslelank lill eget motorfor­don eller överlåts lUl annan ej registrerad.

Registrerade skattskyldiga redovisar, skatt periodvis på grundval av deklaration. Vid skattepliktig import erläggs skallen till tullverket i samband raed införseln.

Intäkterna av dessa skatter beräknas för budgetåret 1971/72 till 2 779 milj. kr.

Prop. 1971: 73

58

8.2 Punktskatteutredningen

Utredningen diskuterar endasl vissa tekniska frågor sora aktualiserats vid den praktiska tillämpningen av bensin- och brännoljeskatterna. I dessa frågor fraralagda förslag blir dock autoraaliskt tillämpUga även på beskattningen av bensin och brännolja enligt förordningen (1966: 21) ora särskild skatt på raotorbränslen.

8.2.1 Bensinskatten

Bensinskall utgår, frarahåller utredningen, på bensin och andra rao­torbränslen som innehåller minst 70 viktprocent bensin saral dessutora på denaturerad elylalkohol (etanol) och andra acykliska alkoholer och blandningar raed innehåll därav, under förutsättning atl varan är av­sedd alt användas för raolordrifl.

Utformningen av beskattningsorarådel innebär all all slags bensin är skattepliktig, alltså även kemiskt ren bensin. Anledningen härtill är all även bensin som inle är avsedd för motordrift kan tillsättas motorben­sin i sådana proportioner alt blandningen fortfarande kan användas sora raolorbränsle. Priset på kemiskt ren bensin är dock så högt atl en in­blandning därav i molorbensin inte lönar sig. Utredningen föreslår alt keraiskl ren bensin genereUt undantas frän skatteplikt, varigenora sys­terael raed deklaralionsavdrag eller försäkran för exerapelvis sjukhusens användning av särbensin kan slopas.

Praktiska svårigheter föreligger all avgöra när skatt skall utgå alko­hol och alkoholblandningar, eflersora varans tilläranade användning inte framgår av varans beskaffenhet. I praktiken ifrågakommer skatte­plikt endasl för etyl-, metyl- och isopropylalkohol och utredningen föreslär därför, alt skatteplikten även författningsraässigt begränsas lill sädana alkoholer.

Karburatorvälska, sora innehåller alkohol av nyss närant slag och sora tillsätts bensin för att förhindra isbildning, anses utgöra skatte­pliktig vara, eftersom den förbränns i motorn. Används sådan alkohol för annat ändamål, t. ex. sora tillsats lill vindmlespolarvätska, är den skattefri. Det förekoraraer, påpekar utrednuigen, atl isopropylalkohol försäljs i förpackningar ora 50100 era'' för alt användas antingen sora karburatorvälska eller sora vindrutespolarvälska. Då del ofta är tveksarat ora vätskan skall beskattas eller ej, föreslår utredningen ge­nerellt undanlag från skatteplikt för raoloralkohol i särskUda förpack­ningar under en liter. Även annan bensin än kerniskt ren bensin säljs i sraåförpackningar för exerapelvis fläckurlagning. Forraelll kan skatte­frihet uppnås för bensin sora skall användas för annat tekniskt ända­raål än raolordrifl raot atl köparen avger försäkran angående använd­ningen. Då detta förfarande knappast kan tiUärapas vid försäljning i detaljhandeln, föreslår utredningen generellt undanlag även för småför-

Prop. 1971: 73

59

packningar under en liter av bensin, sora är avsedd för annat tekniskt ändaraål än raolordrifl. Dessutora föreslår utredningen alt avdragsrätl i deklaration skall föreligga för alkohol och bensin sora säljs lill oregislre­rad köpare för oraförpackning och äterförsäljning i sraåförpackningar.

Bensin raed tillsats av sraörjolja, sora används för drift av tvålakls-raotor, är i princip en skattepliktig vara. Bensinstationerna är normalt inle registrerade, varför bensin där säljs i redan beskattat skick. Pä sraörjolja utgår inte bensinskall, raen väl raervärdeskatt. Den bland­ning av bensin och smörjolja som sker på bensinstationerna anses inte sora tillverkning ulan försäljning var för sig av bensin och olja.

Denna utforraning av beskattningen medför enligt utredningen nor­mall inga problem. Del förekoraraer eraeUertid all skallskyldig levererar bensin raed tillsals av sraörjolja, exerapelvis lill biltillverkare som an­vänder blandningen för provkörning. I sådant fall beskallas varan i sin helhet som bensin. Utredningen anger även faU, där blandningen sker hos skatlskyldig och skatt därmed forraelll skulle las ul på den blan­dade produkten. Mol bakgmnd av det anförda föreslår utredningen en författningsändring av innebörd alt tillsatt smörjolja inle skall inräknas i den skalleplikliga volymen.

Som nyss nämnts är bensinstationerna norraalt inle registrerade och därraed utgår skallen redan på leveranserna lill bensinstationerna. Det förekoraraer eraeUertid vissa registrerade företag raed detaljförsäljning och vidare finns del oljeförelag raed egna bensinstationer. I dessa fall skulle skattskyldigheten forraelll inträda först vid försäljningen från bensinstationen och innebära fördelar genora att skattskyldigheten in­träder senare och alt svinnet vid bensinstationerna inle blir beskattat. Några oljeförelag har genom kommissionsförsäljning uppnått samma effekt sora om försäljningen skell av registrerad besinslationsinnehava-re. För alt undanröja nu antydd konkurrenssnedvridning föreslår utred­ningen alt skattskyldighet skall inträda när leverans sker lill eget för­säljningsställe för detaljförsäljning. Redan här kan nämnas atl utred­ningen föreslår samraa ordning i fråga ora brännoljeskatten och i kon­sekvens härmed även beträffande energiskallen på raolorbrännolja. Vidare föreslås i överenssläraraelse raed vad sora redan anförts i fråga ora energiskall, all skattskyldighet skall föreligga för lid även före re­gistrering vid underlåtenhet all fullgöra registreringsskyldigheten, all bestäraraelser i fråga om systemet med försäkran för skattefria inköp av bensin för ej skaltepliktigl ändaraål las in i bensinskalleförordning-en och all skattskyldighet stadgas i förordningen för den som avgett oriklig försäkran.

Utredningen avvisar av tekniska skäl önskeraål sora framförls om rätt lill avdrag i deklaration för bensin som används i bensindrivna bilvärmare. Utredningen anser vidare att avdrag ej bör koraraa i fråga för bensin sora används för tillverkning av annan för raolordrifl av-

Prop. 1971: 73

60

sedd eller användbar produkt, sora ej är skattepliktig enligt bensin-skatteförordningen. Uttalandet görs raed hänsyn till all avdrag begärts för sådan bensin.

8.2.2 Brännoljeskatten

Utöver tidigare behandlade ändringsförslag, sora avsett inle endasl energiskallen och bensinskallen ulan också brännoljeskatten, lar utred­ningen upp vissa skatiskyldighelsfrågor som endast gäller brännolje­skatten.

Till skUlnad mot vad som gäller i fråga om annan drivmedelsbe-skallning kan, påpekar utredningen, beskattningsrayndigheten la ul brännoljeskatt av icke registrerad. Sålunda finns bestäraraelser ora skattskyldighet för icke registrerad, när obeskattad brännolja påfylls eget raotorfordon och vidare för icke registrerad tillverkare eller leveran­tör, när obeskattad brännolja levereras till köpare under sådana för­hållanden att del inte är uppenbart att brännoljan är avsedd för an­nat ändaraål än raolorfordonsdrifl. Genora sistnäranda bestäraraelse avsåg raan göra del möjligt all t. ex. påföra bensinstalionsförestånda-re skalt för försåld obeskattad brännolja för motorfordon.

Vid lillärapningen av dessa bestäraraelser har vissa koraplikalioner enligt utredningen uppställ, beroende på all obeskattad olja i förord­ningen är definierad sora olja för vilken skattskyldighet inle inträtt innan den förvärvals. Säljer exerapelvis bensinslalionsinnehavare bränn­olja ulan skatt raot osann försäkran, kan skall inte utkrävas av sälja­ren. Skattskyldighet för oljan har nämligen inträtt redan vid leveran­sen till bensinstationen. Därraed är oljan vid den senare försäljningen inle obeskattad i förordningens mening, trots att den tidigare uttagna skatten avlyfts med slöd av den i della fall osanna försäkran, som den slulUge köparen lämnat. Med hänsyn härtUl föreslår utredningen att definitionen av obeskattad brännolja ändras till olja, för vilken skatt ej påförts eller påförd skall avlyfts.

Ell annat av utredningen angivet fall av bedrägligt förfarande är följande. Ett oljeföretags chaufför som orabesörjer leverans av eld­ningsolja avlämnar inte hela kvantiteten ulan säljer själv en del av kvantiteten lUl en bensinslalionsinnehavare. Denne säljer i sin lur oljan sora motorbränsle tUl samma pris som beskattad brännolja men in­levererar ingen skatt på försäljningen. Det har, framhåller utredningen, diskuterats vera sora i detta fall skall vara skattskyldig. Utredningen anser inte alt krav kan riktas mol oljeförelaget. I valel raellan att anse chauffören eUer bensinslationsinnehavaren sora skatlskyldig finner ut­redningen det vara mest rimligt, all skallskyldigheten skall ligga på den sistnämnde.

Prop. 1971:73

61

8.3 Remissyttrandena

De av utredningen framlagda förslagen i fråga om de särskilda drivmedelsskattema har föranlett uttalanden av endasl elt fätal re­missinstanser. Kontrollslyrelsen biträder saratliga föreslagna ändringar i bensinskallen raed den enda reservationen, att förslagel ora skattskyl­dighet vid leverans till eget försäljningsställe för detaljförsäljning av bensin inle skall anses innefatta försäljning eller överlåtelse lill egen depå. Sararaa reservation gör Svenska petroleum instUutet. Förslagel om skattefrihet för kemiskt ren bensin har rönt invändning frän gene-raltullslyreben. Enligt styrelsen finns det ingen allmän definition av denna vara och någon laboralorieraässig besläraning går inle heller alt göra. Förslagel om skattefrihet för bensin i sraåförpackningar anser styrelsen kunna innebära risk för all sådan bensin kan koraraa all an­vändas för exempelvis mopeder. Styrelsen finner åtgärden knappast vara av behovet påkallad, raen raotsätter sig ä andra sidan inle mot­svarande skattefrihet för raoloralkohol.

Förslagen i fråga ora brännoljeskatten har föranlett erinringar endast av kontrollstyrelsen. Den föreslagna ändrade definitionen av obeskattad brännolja för all koraraa lill rätta raed probleraen vid raissbruk av sys­terael raed försäkran godtas inte av styrelsen. Effekten skulle bli, på­pekar styrelsen, all skatt för sarama olja skulle kunna las ul av både leverantör och förbrukare. Styrelsen föreslår i stället atl tillägg görs i bestämraelserna ora skallskyldighet sora täcker fallen. Föreslagna be­stäraraelser i författningen ora skattskyldighet även för lid före registre­ring finner styrelsen onödiga raed hänsyn lill den skattskyldighet sora redan är föreskriven för förbrukare i vissa fall. Förslagel ora skatt­skyldighet redan vid leverans eller överföring av olja till skatlskyldigs försäljningsställe för detaljförsäljning godtas, dock med sararaa reser­vation för överföring till egen depå sora tidigare närants beträffande bensinskallen. Vidare biträds förslaget ora all systerael raed försäkran för skattefria inköp anges i själva författningen. Slutligen ifrågasätter styrelsen, om inle bestäraraelser ora påföljd för den sora raissbrukar försäkran bör införas.

8.4 Departementschefen

Jag biträder utredningens förslag till ändrad avgränsning av del skal­leplikliga varuorarädet för bensinskatteri liksora förslagen om undanlag från skall för alkohol och bensin i småförpackningar under en liter och för sraörjolja sora ingår i bensin vid leverans frän skattskyldig. Utred­ningens förslag om undanlag även för kemiskt ren bensin har föranlett vissa erinringar från generaltuUstyrelsen, sora bl. a. åberopat all del inle

Prop. 1971: 73

62

finns någon allmän definition av varan. Del är dock här fråga om en vara, som har en vedertagen benämning och som förekommer i allmän­na handeln på sådant sätt all del inle bör föreligga några svårigheter alt särskilja den från annan bensin. Jag anser mig därför böra ansluta raig lill utredningens förslag även på denna punkt och förordar således alt beskaltningsområdel ändras helt i överensstämmelse med utred­ningens förslag. Jag biträder även utredningens förslag om atl skall­skyldighet skall inträda vid leverans eller överföring av bensin lill för­säljningsställe för detaljförsäljning som skatlskyldig själv innehar. Som framhållits vid reraissbehandlingen bör dock inle depå hänföras till så­dant försäljningsställe. Även ora leveranserna till egen depå ställs gene­rellt utanför de förordade nya reglerna bör kravet på likforraighel i be­skattningen raed avseende på skallskyldighetens inträde bli tillgodosett.

Härutöver förordar jag i enlighet raed utredningens förslag all be­stäraraelser införs varigenora skattskyldighet vid underlåten registrering skall föreligga frän den tidpunkt då registreringen rätteligen borde ha skell. Liksom utredningen anser jag också atl systemet med försäkran för skattefria inköp av bensin för icke skattepliktigt ändamål bör finnas angivet i bensinskalteförordningen. Jag förordar således atl bestärarael­ser härom tas in i näranda förordning.

En motsvarighet till sistnäranda förfailningslillägg bör göras även i fråga om brännoljeskatten. Beträffande denna skalt finner jag även rik­tigt, all skattskyldighet skall föreligga vid leverans eller överföring av brännolja tUl eget försäljningsställe för detaljförsäljning som inle utgör depå. Jag biträder således utredningens förslag även på denna punkt. Däreraot anser jag, liksora kontrollslyrelsen, att den av utredningen föreslagna ändrade definitionen av obeskattad brännolja bör avvisas. För atl koraraa lill rätta med de problem som föranlett utredningens förslag, nämligen missbruken av systerael raed försäkran, förordar jag i stället den av konttollstyrelsen angivna lösningen alt göra koraplelleringar av bestäraraelserna ora skattskyldighet sora täcker de ifrågavarande fallen. Jag förordar således, all besläramelser införs om skattskyldighet i sådana fall, då brännolja, som inköpts ulan skalt raot försäkran, säljs eller tas i anspråk för skalleplikligt ändaraål, t. ex. fylls pä tank till eget raotor­fordon. Jag delar även kontrollslyrelsens uppfattning, att behov saknas av bestämmelser ora skallskyldighet även för tid före tillverkares eller säljares registrering med hänsyn till att bestämmelser redan finns om skattskyldighet för förbrukare. Någon motsvarighet till de bestäraraelser härora som jag i del föregående förordai i fråga om energiskatten och bensinskatten har jag således inle ansett behövliga för brännoljeskatten.

De ändringar i drivmedelsbeskallningen sora jag i enlighet raed del anförda förordar bör träda i kraft den 1 juli 1971.

Prop. 1971: 73

63

9. Mervärdeskatten

9.1 Departementschefen

I enlighet raed utredningens förslag har jag i det föregående förordai, atl fotogen för drift av dieselraolor skall inrymraas under den allraänna energiskalten och därvid beskattas som motorbrännolja raed 2,5 öre för liter. En sådan ordning förutsätter, all näranda fotogen undantas från mervärdeskall i överenssläraraelse raed vad sora redan gäller i övrigl för det energiskatlebelagda varuområdet. Jag förordar i enlighet härmed, att nu gällande undanlag för bränsle ra. ra. enligt 8 § 4 förordningen (1968: 430) ora raervärdeskatt den 1 juli 1971 utvidgas lill all orafatta även fotogen för drift av snabbgående dieselraolor.

10.      Tulltaxan

10.1 Departementschefen

Den förordade oraläggningen av beskattningen av iraporterade raall-och läskedrycker medför ändringar i tulltaxan (1968: 25). Sålunda bör kolsyrade drycker (tulltaxenr 22.01 och 22.02) göras tuUfria och tullen på lättöl, öl av klass A och B saml starköl (tulltaxenr 22.03) sänkas till 10, 12 respektive 14 kr. per 100 1. För s. k. färskt svagdricka som ej är beskattat innebär della en tullsänkning, raen det finns enligt rain raening inte anledning all behandla denna dryck och lagrat lättöl olika från tull­skyddssynpunkt. Jag förordar all tulltaxan ändras i enlighet härmed, Härjärale krävs ändring av tulltaxan i anledning av den förordade fri­heten från särskild varuskatt för chokladpuddingar hänförliga till tull­taxenr 18.06.

10. Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag all Kungl. Maj:I föreslår riksdagen

all antaga inora finansdepartementet upprättade förslag till

1)

förordning om upphävande av förordningen (1943: 477) om skatt å vissa pälsvaror,

2)

förordning om ändring i förordningen (1948: 85) om försäljnings­skatt,

3)

förordning om ändring i förordningen (1941: 251) om särskild va­ruskatt,

4)

förordning om ändring i förordningen (1960: 253) om tillverk­ning och beskattning av malt- och läskedrycker.

Prop. 1971: 73

64

5)

förordning om ändring i förordningen (1956: 545) angående om­sättningsskatt å motorfordon i vissa fall,

6)

förordning om ändring i förordningen (1957: 262) om allmän ener­giskatt,

7)

förordning om ändring i förordningen (1961: 372) om bensinskatt,

8)

förordning om ändring i förordningen {1961: 653) om brännolje­skatt,

9)

förordning om ändring i förordningen (1968: 430) om mervärde­skatt,

10)   förordning om ändring i tulltaxan {1968: 25).

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instäm­mande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Kungl. Maj:t alt till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilagor tUl detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

MARCUS BOKTR. STHLM 1971    710201