Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83:149

Regeringens proposition

1982/83:149

om ändrad styreiserepresentation inom stiftelseorganisationen för skyddat arbete m.m.;

beslutad den 17 mars 1983.

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

ANNA-GRETA[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

På grundval av stiftelsen Samhällsföretags rapport Begränsad översyn av Samhällsföretagsgruppen och den delrapport som den interdepartemen-tala arbetsgruppen för fortsatt översyn av företagsgruppen har avgett, föreslås förändringar i såväl den centrala som de regionala stiftelsernas styrelser. Förslag lämnas till ändring i lagen (1979:47) om regionala stif­telser för skyddat arbete.

Vidare föreslås vissa ändringar i reglerna om utseende av verkställande direktörer i de regionala stiftelserna och om revision. Förslaget innehåller också bestämmelser som anger i vilka associaflonsformer den skyddade verksamheten får bedrivas. Den ändrade lagstiftningen föreslås träda i kraft den Ijuli 1983.

1   Riksdagen 1982/1983. I saml. Nr 149

Prop. 1982/83:149

2

Propositionens lagförslag

1   Förslag tili

Lag om ändring i lagen (1979:47) om regionala stiftelser för skyddat arbete

Härigenom föreskrivs att 1, 3, 4 och 6§§ lagen (1979:47) om regionala

stiftelser för skyddat arbete skall ha nedan angivna lydelse.

/

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

I§

För varje län skall finnas en regional stiftelse för skyddat arbete som bildas av staten och landstingskommunen.

En central stiftelse för skyddat arbete, som bildas av staten, skall ha tillsyn över de regionala stiftelserna och samordna deras verksamhet. Den centrala stiftelsen skall även fördela medel som anslås för de regionala stiftelsernas verksamhet.

Särskilda uppgifter inom den skyd­dade verksamheten kan handhas av aktiebolag eller handelsbolag för vilka den centrala stiftelsen är mo­derföretag.

3§

Den regionala stiftelsen förvaltas

Den regionala stiftelsen förvaltas

av en styrelse som består av tolv

av en styrelse som består av elva

ledamöter jämte lika många sup-

ledamöter jämte lika många sup­

pleanter. Ordföranden och ytterli-

pleanter. Ordföranden och ytterli­

gare xeA: ledamöter jämte supplean-

gare fyra ledamöter jämte sup-

ter väljs av landstinget. .Reger/ngn

pleanter väljs av landstinget. Den

utser vice ordföranden och åter-

centrala stiftelsen utser vice ordfö-

stående fyra ledamöter jämte sup-

randen och återstående fem leda-

pleanter. Av de sistnämndara le-

möter jämte suppleanter. Av de

damöterna utses en efter förslag av

sistnämnda sex ledamöterna utses

Svenska kommunförbundets läns-

en efter förslag av arbetsmarknads­

avdelning, en efter förslag av LO-

.yry''/>s«. en efter förslag av LOdis-

distriktet, en efter förslag av TCO-

triklet, en efter förslag av TCOdis-

distriktet och en som representant

triklet och två som företrädare för

för länets näringsliv. På samma sätt

näringslivet, varav en som repre-

utses suppleanter för dessa leda-

sentant för länets näringsliv, samt

möter. I fråga om suppleant som

en som representant för den cen-

väljs av landstinget tillämpas 3 kap.

trala stiftelsen. På samma sätt utses

2                                              § andra stycket kommunallagen

suppleanter för dessa ledamöter. I

(1977:179).

fråga om suppleant som väljs av

landstinget tillämpas 3 kap. 2 § and­

ra       stycket        kommunallagen

(1977:179).

Vid styrelsens sida skall finnas

Vid styrelsens sida skall finnas

två av länsarbetsnämnden och tvä     tvä av de anställdas fackliga organi-av de anställdas fackliga organisa-     sationer   utsedda   representanter.

Prop. 1982/83:149

Nuvarande lydelse

tioner utsedda representanter, vilka har rätt att närvara och yttra sig samt ställa förslag vid styrelsens sammanträden. För representan­terna skall på samma sätt utses per­sonliga suppleanter. Av represen­tanterna för de anställdas fackliga organisationer skall en företräda dem som har anvisats arbete som bedrivs av stiftelsen och en de an­ställda i övrigt. Detsamma gäller i fråga om suppleanter för dem. Finns flera sådana organisationer utses representanter och supplean­ter av den organisation som företrä­der det största antalet arbetstagare inom varje kategori.

Föreslagen lydelse

vilka har rätt att närvara och yttra sig samt ställa förslag vid styrelsens sammanträden. För representan­terna skall på samma sätt utses per­sonliga suppleanter. Av represen­tanterna skall en företräda dem som har anvisats arbete som bedrivs av stiftelsen och en de anställda i öv­rigt. Detsamma gäller i fräga om suppleanter för dem. Finns flera så­dana organisationer utses represen­tanter och suppleanter av den orga­nisation som företräder det största antalet arbetstagare inom varje ka­tegori.

4

§

Styrelsens förvaltning samt den regionala stiftelsens räkenskaper skall årligen granskas av tre revi­sorer. Landstinget utser en revisor och regeringen två revisorer. För revisorerna utses på samma sätt suppleanter. Av de revisorer och suppleanter som utses av regering­en skall en revisor jämte suppleant utses efter förslag av den fackliga organisation som företräder dem som har anvisats arbete som be­drivs av stiftelsen. Finns flera så­dana organisationer utses revisor jämte suppleant efter förslag av den organisation som företräder det största antalet arbetstagare.

Styrelsens förvaltning samt den regionala stiftelsens räkenskaper skall årligen granskas av tre revi­sorer. Landstinget utser en revisor och den centrala stiftelsen tvä revi­sorer. För revisorerna utses på samma sätt suppleanter. Av de revisorer och suppleanter som utses av den centrala stiftelsen skall en revisor jämte suppleant utses efter förslag av den fackliga organisation som företräder dem som har anvisats arbete som be­drivs av stiftelsen. Finns flera så­dana organisationer utses revisor jämte suppleant efter förslag av den organisation som företräder det största antalet arbetstagare.

Till revisor i bolag som avses i 1 § tredje stycket skall utses minst en av den centrala stiftelsens revi­sorer.

6§' Vad som i 1 § sägs om landstingskommun gäller i Göteborgs och Bohus län landsungskommunen och Göteborgs kommun, i Malmöhus län landstings­kommunen och Malmö kommun och i Gotlands län Gotlands kommun.

Val enligt 3 och 4§§ förrättas i dessa län enligt följande. I Göte­borgs och Bohus län väljer lands-

Val enligt 3 och 4§§ förrättas i dessa län enligt följande. I Göte­borgs och Bohus län väljer lands-

' Senaste lydelse 1979:1137.

Prop. 1982/83:149

Nuvarande lydelse

tinget tre ledamöter jämte sup­pleanter samt kommunfullmäktige i Göteborgs kommun ordförande och ytterligare tre ledamöter jämte sup­pleanter och en revisor jämte supp­leant. I Malmöhus län väljer lands­tinget ordförande och ytterligare fyra ledamöter jämte suppleanter och en revisor jämte suppleant samt kommunfullmäktige i Malmö kommun två ledamöter jämte sup­pleanter. I Gotlands län förrättas valen av kommunfullmäktige i Got­lands kommun.

Föreslagen lydelse

tinget två ledamöter jämte sup­pleanter samt kommunfullmäktige i Göteborgs kommun ordförande och ytterligare två ledamöter jämte sup­pleanter och en revisor jämte supp­leant. I Malmöhus län väljer lands­tinget ordförande och ytterligare två ledamöter jämte suppleanter och en revisor jämte suppleant samt kommunfullmäktige i Malmö kommun två ledamöter jämte sup­pleanter. I Gotlands län förrättas valen av kommunfullmäktige i Got­lands kommun.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1983.

Prop. 1982/83:149

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET    PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-03-17

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden 

I. 

Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-[REDACTED_EFTERNAMN], Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN], Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändrad styrelserepresentation i stiftelseorganisationen för skyddat arbete m.m.

2   Inledning

I enlighet med riksdagens beslut (prop. 1977/78:30, AU 16, rskr 74) om framtida huvudmannaskap och organisation av skyddat arbete och yrke­sinriktad rehabilitering m.m. samordnades den I januari 1980 verksamhe­ten vid verkstädema för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler, industri­ella beredskapsarbeten och visst hemarbete i en gemensam stiftelseorgani­sation. Staten bildade tillsammans med landstingskommunerna regionala sflftelser för skyddat arbete inom varje län. För vissa övergripande frågor inrättades en central stiftelse benämnd Samhällsföretag.

Stiftelseorganisationen skapades för att åstadkomma en bättre samord­ning av verksamheten samt att ge denna en friare företagsform. Detta skulle bl.a. innebära affärsmässiga fördelar jämfört med vad som var möjligt så länge verkstäderna drevs av skilda offentliga huvudmän som kommuner, landsting, arbetsmarknadsverket etc.

Verksamheten regleras genom en lag (1979:47) och en förordning (1979:48) om regionala stiftelser för skyddat arbete. I dessa anges ansvars­förhållandena inom stiftelseorganisationen.

De 24 regionala stiftelserna sysselsätter i dag ca 30000 anställda, varav ca 24500 i skyddat arbete. Stiftelserna utgör juridiskt självständiga enheter och uppträder under egna namn. Finansiering och förvaltning regleras, som tidigare nämnts, genom lagen och förordningen om regionala stiftelser för skyddat arbete, med huvudansvaret lagt pä styrelserna och verkstäl­lande direktörerna. Sflftelsernas platser för arbetshandikappade dispone­ras av arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadsstyrelsen ansvarar också i

Prop. 1982/83:149

6

samråd med den centrala stiftelsen Samhällsföretag för den regionala för­delningen av skyddade platser.

Den centrala stiftelsen har gentemot staten ansvaret för hur den skyd­dade verksamheten bedrivs i landet. Samhällsföretag svarar för samord­ning av verksamheten och har uppgifter som beträffande ekonomi är koncentrerade pä långsiktig, strategisk och övergripande planering, finan­siering, utvärdering, utbildning och information. Stiftelsen har också att i samarbete med arbetsmarkadsstyrelsen ta fram underlag för statsmakter­nas beslut rörande den skyddade verksamhetens omfattning och utbygg­nad.

Stiftelseorganisaflonens fastigheter ägs av den centrala sflftelsen och förvaltas av en särskild organisatorisk enhet kallad fastighetsfonden.

Finansieringen av den löpande verksamheten inom stiftelseorganisa­tionen sker genom försäljningsintäkter och ett statligt driftbidrag. Driftbi­draget är så utformat att det ger möjlighet till självfinansiering av ersätt­ningsinvesteringar. Bidraget skall även täcka verksamhetens förvaltnings­kostnader. En schablonteknik används som innebär att stiftelsen Sam­hällsföretag över ett förslagsanslag tilldelas medel beräknade på grundval av lönesumman för de arbetshandikappade anställda. Bidraget utgör en viss procent på denna lönesumma. Procentsatsen fastställs årligen av riksdagen.

Förutom driftbidraget tilldelas stiftelsen bidrag för att täcka fastighets­fondens kostnader, som för budgetåret 1983/84 beräknas till 325 milj. kr. För att möjliggöra vissa arbetsmiljöförbättrande åtgärder och anpassning av arbetsplatser liksom för omdisponering av platser mellan och inom länen har för nämnda budgetär 30 milj. kr. föreslagits utgå till stiftelsen, som ett ägartillskott för investeringar.

Fr.o.m. den I januari 1983 upphörde den kompensation som enligt träffad uppgörelse tidigare huvudmän betalade. Staten står således numera för samtliga kostnader.

I 1981 års budgetproposition (prop. 1980/81:100, bil. 15) framhöll dåva­rande chefen för arbetsmarknadsdepartementet att kostnadsutvecklingen inom den nya stiftelseorganisationen noga borde följas. Detta särskilt med hänsyn till det begränsade samhällsekonomiska utrymme som bedömdes stå till förfogande de närmaste åren. Vidare anfördes att en begränsad översyn av verksamheten inom organisationen borde göras i syfte att utvärdera det praktiska utfallet av huvudmannaskapsreformen.

I juni 1981 uppdrog den dåvarande regeringen åt stiftelsen Samhällsföre­tag att med utgångspunkt i vunna erfarenheter genomföra en kartläggning och en begränsad översyn av verksamheten inom stiftelseorganisationen. Härvid borde särskilt prövas vilka kostnadsbesparande förändringar av organisatorisk eller annan art som sflftelsen bedömde vara möjliga att genomföra inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska och sociala mål­sättningar som enligt riksdagens beslut skall gälla för verkstäder för skyd­dat arbete.

Prop. 1982/83:149

7

Stiftelsen avlämnade den 30 december 1981 rapporten Begränsad över­syn av Samhällsföretagsgruppen till regeringen.

Efter remiss har yttranden över rapporten avgetts av följande myndighe­ter och organisationer, nämligen statskontoret, riksrevisionsverket, ar­betsmarknadsstyrelsen, Landsflngsförbundet, Svenska kommunförbun­det. Landsorganisationen i Sverige, Tjänstemännens centralorganisation, Sveriges arbetsledareförbund, Sveriges industriförbund, Svenska handels-kammarförbundet, SHIÖ-Familjeföretagen, Statsföretagens förhandlings-organisaflon. Handikappförbundens centralkommitté och De handikappa­des riksförbund.

Vidare har flera regionala stiftelser för skyddat arbete kommit in med skrivelser med synpunkter på rapporten.

I 1983 års budgetproposition (prop. 1982/83:100, bil. 15) anmälde jag att Samhällsföretag utöver de direkta förslag som hade förts fram i översyns­rapporten hade belyst även andra åtgärder som bedömdes kunna minska kostnaderna för verksamheten. Ändrad organisationsstruktur var en sådan tänkbar åtgärd som inte bara skulle innebära direkta kostnadsbesparingar utan även kunna ge produktions- och marknadsfördelar med ökade in­täkter som följd. Jag anförde med hänsyn bl.a. härtill att översynen av företagsgmppen borde fortsätta. Jag hade därför i december 1982 tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp som ytterligare skulle pröva sädana frågor rörande Samhällsföretagsgruppen som kunde minska behovet av statligt stöd m.m. I avvaktan på arbetsgruppens ställningstaganden var jag därför inte beredd att behandla Samhällsföretags översynsrapport i budgetpropo­sitionen.

Arbetsgruppen för den fortsatta översynen av Samhällsföretagsgruppen har därefter den 24 februari 1983 avlämnat en delrapport. I denna rapport lämnas bl.a. förslag om förändringar av lednings- och styrfunktionerna inom stiftelseorganisationen.

3    Arbetsgruppens delrapport 3.1 Inledning

Samhällsföretag har i översynsrapporten gjort en genomgäng dels av organisationen som helhet, dels också bl.a. av områdena produktion, marknadsföring, personal, lednings- och styrfunktioner. I rapporten lades förslag fram om åtgärder som på sikt kan innebära kostnadsbesparingar och/eller ge företagsgruppen ökade inkomster, utan att man äventyrar de sociala och arbetsmarknadspolitiska målen för verksamheten.

I 1983 års budgetproposition anförde föredraganden följande rörande den genomförda översynen.

Prop. 1982/83:149

8

"Utöver direkta förslag som framförts i rapporten belyses också andra åtgärder som avsevärt skulle kunna minska kostnadema för verksamhe­ten. En sådan möjlig förändring är en ändrad organisationsstruktur. Stiftel­sen redovisar som ett exempel att en minskning av antalet regionala stiftelser med nio skulle innebära en nettobesparing med ca 50 milj. kr. per år. Den skulle dessutom ge möjligheter till produktionsekonomiska förde­lar och effektivare marknadsföring. Efter sammanvägning av ekonomiska och andra faktorer, och med hänsyn till att organisationen verkat under tämligen kort tid, har stiftelsen dock valt att inte föreslå någon ändring i den nuvarande organisationen.

Samfldigt som jag har förståelse för stiftelsens synpunkter och ställ­ningstaganden beträffande den regionala organisationen, kan jag inte bort­se från de möjligheter till kostnadsbesparingar och effekflveringar som här öppnas. Med hänsyn bl.a. till detta anser jag att arbetet med en översyn av företagsgruppen bör fortsätta. Jag har därför tillkallat en arbetsgmpp inom regeringskansliet som ytterligare får pröva sådana frågor rörande Sam-hällsföretagsgmppen som kan minska behovet av stafligt stöd m.m. Ar-betsgmppen bör vidare enligt riksdagens beslut (prop. 1981/82:100, AU 21, rskr 216) studera Samhällsföretags ställning som konkurrent flll andra företag samt principerna för medelstilldelningen. Kostnaderna per anvisad arbetstagare vid de skyddade verkstäderna bör också jämföras med kost­nadema vid andra sysselsättningsformer. Dessa frågor bör därför föras över till arbetsgruppen från utredningen (A 1982:02) om de handikappades situation på arbetsmarknaden - den s.k. handikappkommittén. Arbetsgrup­pen bör samarbeta med stiftelsen i utredningsarbetet.

Det förhållandet att översynsarbetet fortsätter får självfallet inte lägga hinder i vägen för det utvecklingsarbete som redan pågår inom företags­gruppen. Snarare bör den interdepartementala översynsgruppens arbete ses som ett komplement till detta.

I avvaktan på resultatet av arbetsgruppens ställningstaganden är jag inte nu beredd att behandla övriga frågor i rapporten."

Arbetsgruppen har funnit det angeläget att snabbt behandla de förslag om främst lednings- och styrfunkfloner som togs upp i Samhällsföretags översyn, med hänsyn till att mandatperioden för både den centrala och de regionala stiftelsemas styrelser går ut den sista juni i år. I delrapporten tas dessa frågor därför upp till behandling samt även vissa andra förslag i sflftelsens översynsrapport. Detta hindrar inte att arbetsgruppen även i sitt fortsatta översynsarbete kan komma att behandla de områden som tas upp i denna rapport.

3.2 Arbetsgruppens förslag

Lednings- och styrfunktioner

Styrelserna för de regionala stiftelserna består av tolv ledamöter samt fyra adjungerade. Ordförande och ytterligare sex ledamöter jämte sup­pleanter väljs av landstinget. Vice ordförande (länsarbetsdirektören) och ytterligare fyra ledamöter jämte suppleanter utses av regeringen. Av de fyra sistnämnda ledamöterna skall en utses efter förslag av Svenska kom-

Prop. 1982/83:149

9

munförbundets länsavdelning, en efter förslag av LO-distriktet, en efter förslag av TCO-distriktet och en som representant för länets näringsliv. Vid styrelsens sida skall finnas två av länsarbetsnämnden och två av de anställdas fackliga organisationer utsedda representanter, vilka har rätt att närvara och yttra sig samt ställa förslag vid styrelsens sammanträden (3 § lagen (1979:47) om regionala stiftelser för skyddat arbete).

Av förarbetena (prop. 1977/78:30, AU 16, rskr 74, prop. 1978/79: 25, bil. 9 p C 7, AU 17, rskr 118) framgår att motiven för denna sammansättning var att styrelserna skulle representera olika kompetens- och erfarenhet-somräden samt ha ett starkt lokalt och regionalt samband. Sammansätt­ningen kan även ses som ett uttryck för att man velat skapa insyn i verksamheten frän en bred intressentkrets.

De regionala styrelsernas roll och sammansättning bör, enligt vad Sam­hällsföretag framförde i översynsrapporten, självfallet utformas med hän­syn till de uppgifter som ålagts styrelserna. Verksamhetens arbetsmark­nadspolitiska och sociala mål med krav på personalutveckling och rehabili­tering innebär, enligt Samhällsföretag, att stort avseende måste fästas vid anknytningen till arbetsmarknadsverket och till intressenter som företrä­der arbetsmarknadens parter och sociala myndigheter.

Styrelsernas närmare uppgifter hänger direkt samman med det verkstäl­lighetsansvar som de regionala stiftelserna har att svara för inom ramen för de mål statsmakterna fastställt och Samhällsföretag utvecklat och preci­serat. Verksamheten har en uttalad operativ inriktning, där kravet på effektivitet och iakttagande av affärsmässiga principer utgör ett centralt inslag. Styrelsernas uppgifter kan sålunda, enligt Samhällsföretag, inte jämföras med uppgifter som åligger styrelse inom social förvaltning eller motsvarande.

Företagsgruppens behov av att öka produktion och försäljning, för att uppnå högre sysselsättning och få bättre ekonomi understryker de krav på affärsmässighet som framhålls i såväl förarbetena (prop. 1977/78:30 s. 84) som lagstiftningen (2§). De regionala stiftelsernas operativa ansvar hänger inflmt samman med de affärsmässiga frågorna som t.ex. marknadskänne­dom, relationer flll kunder och konkurrenter, val av produkter samt beslut om investeringar.

Det ansvar staten har för att täcka uppkomna driftunderskott och tillsk­juta medel för nyinvesteringar m.m. innebär att statsmakterna inte endast fastställer de arbetsmarknadspolitiska och sociala målen för verksamheten utan också de ekonomiska krav som skall ställas upp.

Enligt Samhällsföretag kan detta jämföras med ägaransvaret i koncer­norganisationer på den övriga arbetsmarknaden. Samhällsföretag har såle­des i praktiken i stort sett samma ställning som moderföretaget till dotter­företagen inom en koncern. Formerna för utövande av ägarinsyn och inflytande i dotterföretagen skiljer sig emellertid avsevärt åt mellan Sam­hällsföretag och ett vanligt moderföretag. Framför allt föreligger i Sam-

Prop. 1982/83:149

10

hällsföretagsgmppen inte de ofta starka personsamband som ofta känne­tecknar förhållandet mellan moderföretag och dotterföretagens styrelser i traditionella koncerner.

Sådana personsamband måste anses ha stora fördelar när det gäller att skapa fömtsättningar för smidiga insynsmöjligheter i dotterföretagen och snabbhet i informaUonsutbyte och beslutsfattande. Detta är enligt Sam­hällsföretag inte minst viktigt i ett läge, där stora krav ställs på samverkan mellan företagen i samband med en omstrukturering av verksamheten, med byte av produktion, fördelning av marknadsansvar mellan företagen etc. Förhällandet får också anses ha stor betydelse för att möjliggöra ett i hög grad decentraliserat beslutsfattande.

Samhällsföretag konstaterar att det pä ekonomiska och finansiella fakto­rer grundade "ägarinflytandet", i jämförelse med andra företagsgrupper, är extremt uttunnat i styrelserna för de regionala stiftelserna. Av de fem ledamöterna som regeringen utser representerar fyra olika intressentgrup­per. Endast en ledamot (vice ordföranden) kan således direkt sägas före­träda de betydande arbetsmarknadspolitiska och ekonomiska intressen staten har beträffande den skyddade verksamheten. Eftersom vice ordfö­randen alltid är länsarbetsdirektören, får det antas att denne i första hand företräder de arbetsmarknadspolitiska intressena.

Inberäknat de adjungerade personerna uppgår antalet ledamöter i de regionala styrelserna till sexton. Om man dessutom beaktar att verkstäl­lande direktören och ofta även företagets övriga ledande tjänstemän med­verkar, är det inte ovanligt att ett 20-tal personer är närvarande vid styrel­sesammanträdena. Detta försvårar ett effektivt styrelsearbete.

Styrelserna har möjlighet att inom sig inrätta arbetsutskott (4 § förord­ningen (1979:48) om regionala stiftelser för skyddat arbete). Tendensen synes dock vara att de styrelser som inrättat arbetsutskott allt mer frångår denna princip, främst av "rättvisehänsyn" till de i styrelserna ingående intressenterna. Samhällsföretag befarar att inrättande av arbetsutskott kan passivisera den övriga styrelsen och ge den karaktär av informationsmotta­gande och intressebevakande organ. Enligt Samhällsföretag bör målsätt­ningen i stället vara att effektivera styrelserna, så att de kan arbeta för att nå de av statsmakterna uppställda målen. Detta talar för att antalet leda­möter och adjungerade bör minskas.

Landstingen utser i dag sju av tolv ledamöter i de regionala styrelserna. En viss reducering bör, enligt Samhällsföretags mening, kunna göras av antalet landsUngsledamöter utan nackdel för kravet på lokalt/regionalt inflytande och insyn. Man har heller inte funnit skäl för att Kommunför­bundets länsavdelningar skall vara företrädda i styrelserna.

Olika näringslivsorganisafloner har i skilda sammanhang framfört krav på utökad representation i styrelsema. Enligt Samhällsföretag bör företrä­dare för näringslivet inte ha en intressebevakande uppgift. I stället bör de ha till uppgift att bredda styrelsernas kompetens i produktions- och affärs-

Prop. 1982/83:149

11

frågor, främst inom de områden som är resp. stiftelses huvudsakliga inrikt­ning. I detta avseende är det positivt för stiftelsernas utveckling om styrel­sernas kompelens kan förstärkas. Samhällsföretag föreslår därför att när­ingslivsrepresentationen i styrelserna utökas med en ledamot. De två näringslivsföreträdarna bör väljas av Samhällsföretag med hänsyn till be­hovet av kompetens inom berörda affärsområden.

Samhällsföretag har inte funnit anledning att föreslå några förändringar i antalet styrelseledamöter frän de övriga intressenter (länsarbetsnämn­derna och de fackliga organisationerna) som är företrädda i styrelserna.

Sammantaget innebär förslaget i översynsrapporten att de regionala stiftelsernas styrelser skall fä följande sammansättning:

-

fem ledamöter från landstinget (en minskning med två)

-

en ledamot från länsarbetsnämnden

-

en ledamot från LO-distriktet

-

en ledamot från TCO-distriktet

-

två ledamöter från näringslivet (en ökning med en).

Summa: Tio ledamöter.

Landstingen föreslås utse sina fem ledamöter. Stiftelsen Samhällsföre­tag, i stället för regeringen, föresläs - i likhet med andra "moderföretag" - utse övriga ledamöter. Även de revisorer i de regionala stiftelserna som idag utses av regeringen skall enligt förslaget utses av Samhällsföretag.

För att tillgodose kravet på ökat "ägarinflytande" bör Samhällsföretag, också ha möjlighet att delta i de regionala stiftelsernas styrelsearbete. Detta bör enligt översynsrapporten ske genom att en företrädare för Sam­hällsföretag adjungeras flll regional styrelse.

Länsarbetsnämndernas adjungerade styrelseledamöter föresläs utgå. De regionala styrelserna skulle med dessa förslag komma att omfatta tio ledamöter och tre adjungerade. Detta innebär en minskning från nuvaran­de sexton till tretton.

Samhällsföretag anser att om särskilda skäl föreligger bör de regionala styrelserna kunna ge suppleanterna närvarorätt oavsett om förfall för ordinarie ledamot föreligger eller ej.

Vidare föreslås att det i bestämmelserna klart bör sägas ut att Sflftelsen Samhällsföretags samtycke fordras vid utseende av verkställande direktör i en regional sflftelse.

Arbetsgruppen kan i huvudsak ansluta sig till de förslag som redovisats i rapporten. I likhet med översynsrapporten finner gruppen att landsungens representation i de regionala sflftelsernas styrelser, utan negaflva konse­kvenser från inflytandesynpunkt, kan minskas från sju flll fem ledamöter. Det finns inte heller några avgörande motiv för att Kommunförbundets länsavdelningar skall vara representerade. I syfte att bredda de regionala styrelsernas kompetens i produktions- och affärsfrägor bör som föreslagits

Prop. 1982/83:149

12

i stället antalet näringslivsföreträdare ökas från en till två. En av dessa bör dock, enligt arbetsgruppens mening, som hittills representera länets nä­ringsliv. Arbetsgruppen delar också uppfattningen att länsarbetsdirektören i egenskap av vice ordförande ensam bör kunna företräda de arbetsmark­nadspolitiska intressena. Det är således inte nödvändigt att som f.n. därut­över ha personal från länsarbetsnämnden adjungerad till styrelserna.

I översynen föreslås att en representant för Samhällsföretag skall adjun­geras till de regionala styrelserna. Syftet härmed är att tillgodose den centrala stiftelsens inflytande över och samordning av verksamheten. Ar­betsgruppen delar denna uppfattning, men föreslär, med hänsyn till att staten numera ensam är ekonomiskt ansvarig för verksamheten, att Sam­hällsföretag bör vara företrädd av en fullvärdig ledamot i varje regional styrelse.

I linje med intentionerna i översynsrapporten anser arbetsgruppen vi­dare att det bör ankomma pä Samhällsföretag att utse verkställande direk­törer i länsstiftelserna. En författningsändring av denna innebörd föreslås. Gruppen anser inte att det behövs någon bekräftelse från stiftelsen Sam­hällsföretag om att de nuvarande verkställande direktörerna kvarstår i sina befattningar. Som en konsekvens av förslaget skall dock beslut om entledi­gande i fortsättningen meddelas av den centrala stiftelsen även när det gäller de nuvarande befattningshavarna.

Arbetsgmppen stöder också förslaget att Samhällsföretag i stället för regeringen skall utse de icke landstingsvalda ledamöterna i de regionala stiftelsernas styrelser, jämte revisorer. Däremot anser gruppen att en ökad närvarorätt för suppleanterna i de regionala stiftelsernas styrelser inte ligger i linje med strävandena att begränsa styrelsernas storlek.

I detta sammanhang tar arbetsgruppen även upp sammansättningen av den centrala stiftelsen Samhällsföretags styrelse. Inget förslag flll föränd­ring av denna har framförts i Samhällsföretags rapport. Gmppen anser dock att statens ägarinflytande bör förstärkas även på central nivå. Be­stämmelsen i 3 § första stycket i stadgarna för stiftelsen Samhällsföretag som reglerar styrelsens sammansättning bör därför ändras så att styrelsen utökas med en företrädare för staten.

Övrigt

Arbetsgruppen har funnit det lämpligt att i sin rapport även behandla vissa andra förslag som framfördes i Samhällsföretags översynsrapport och som inte är av den naturen att de kommer att beröras av gruppens fortsatta ställningstaganden.

I översyhsrapporten föreslås att arbetshandikappade då så är lämpligt skall kunna erbjudas arbete vid verkstad i annat län än där de är bosatta. Enligt arbetsgruppen har Samhällsföretag och arbetsmarknadsstyrelsen nyligen träffat en överenskommelse som närmare reglerar detta. Det finns därför inte anledning för regeringen att pröva denna fräga.

Prop. 1982/83:149

13

Vidare föresläs att verkstäder i administrativt hänseende skall kunna överföras från en regional stiftelse till en annan. Arbetsgruppen tillstyrker förslaget, som inte kräver någon författningsändring eller annan åtgärd från statsmakternas sida. Det ankommer alltså på den centrala stiftelsen att besluta om de åtgärder som bedöms lämpliga för att genomföra sådana överföringar som här avses.

I översynsrapporten har också föreslagits vissa andra ändringar i 1 § lagen (1979:47) om regionala stiftelser för skyddat arbete och i 2§ stad­garna för Stiftelsen Samhällsföretag. Syftet är att klargöra att det finns möjlighet att utnyttja aktiebolags- och handelsbolagsformen.

Som exempel nämns gemensamma försäljningsinsatser frän företags­gruppen, dvs. sådana ändamål för vilka säljbolaget SAMHALL AB har tillskapats. Stiftelsen Samhällsföretag har enligt stadgarna ansvaret för att den skyddade verksamheten bedrivs enligt de av statsmakterna fastställda riktlinjerna. Med hänsyn flll detta anser Samhällsföretag det nödvändigt att den har ett ägaransvar för sådana bolag som här avses och därmed också har möjlighet att utöva ett ägarinflytande över bolagen i fråga.

Detta bör enligt Samhällsföretag komma till uttryck i lagtexten och i stadgarna genom en föreskrift att den centrala stiftelsen är moderföretag för bolagen. Arbetsgruppen delar Samhällsföretags uppfattning i denna fråga. De regionala stiftelserna får med detta förslag alltså inte vid sidan av stiftelseformen driva någon del av sin verksamhet i annan associations­form än i bolag för vilka den centrala stiftelsen är moderföretag. Vad som i detta sammanhang menas med termen moderföretag får bestämmas genom analog flilämpning av koncerndefinitionen i I kap. 1 § lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag. Fömtom aktiebolagsformen bör även handelsbolagsformen kunna utnyttjas, när de affärsmässiga förhållandena motiverar detta.

Av det anförda framgår att minoriletsandelar i aktie- eller handelsbolag inte omfattas av förslaget. Något principiellt hinder mot samarbete i sådan form med det övriga näringslivet föreligger självfallet inte. Ett minoritetsä-gande innebär emellertid långsiktiga bindningar till externa intressenter med ofta svåröverskådhga finansiella konsekvenser. Arbetsgruppen förut­sätter därför i enlighet med den praxis som tillämpas inom företagsgmp­pen - att en regional sflftelse inte utan tillstånd av den centrala stiftelsen får gä in som delägare i ett externt bolag. Någon författningsreglering av frågan behövs enligt gruppens mening inte.

För att säkerställa att revisorernas insyns- och kontrollmöjligheter inte försämras, när dotterbolagsbildningar sker, anser arbetsgruppen att minst en av den centrala stiftelsens revisorer också bör vara revisor i de dotter­bolag som bildas. En föreskrift om detta bör föras in i såväl lagtexten som stadgarna för den centrala stiftelsen. Den föreslagna ordningen blir härige­nom obligatorisk, såvitt avser svenska dotterbolag. Beträffande utländska dotterbolag är någon tvingande reglering inte möjlig (se LU 1975/76:4 s.

Prop. 1982/83:149

14

93). Även praktiska svårigheter och kostnadsskäl måste härvid beaktas. Vad som i sådana fall är viktigt är i stället att den centrala stiftelsens revisorer upprätthåller ett nära samarbete med de utländska revisorerna.

Skäl talar också för att det av stiftelsen Samhällsföretags stadgar klart bör framgå att det är stiftelsens uppgift att ansvara för anskaffning och förvaltning av företagsgruppens samlade lokal- och fastighetsbestånd. En­ligt översynen bör därför en föreskrift las in i den centrala stiftelsens stadgar av innebörd att denna utan särskilt medgivande får köpa och försälja fastigheter. Bakgrunden till detta är att vissa tillämpningsproblem har funnits hos t.ex. inskrivningsmyndigheter och banker. Detta mot bak­grund av att en stiftelse normalt inte får avyttra sin fasta egendom utom i de särskilda fall stadgarna medger detta.

Samhällsföretagsgruppens hela fastighetsbestånd såväl egna som för­hyrda fasligheter, förvahas inom den centrala stiftelsen av en särskild organisatorisk enhet, kallad fastighetsfonden. Eftersom bidraget till fas­tighetsfonden särbehandlas i bl.a. budgetpropositionen, bör i klarhetens intresse fastighetsfondens ställning och funktion framgå av stLftelsestad-garna. Arbetsgruppen föreslär därför att ett sådant klargörande tillägg införs i stadgarna.

Samhällsföretag skall enligt 13 § i förordningen besluta om ansvarsfrihet för regional styrelse och verkställande direktör efter hörande av resp. landsting. I översynsrapporten föreslås kravet pä hörande av resp. lands­ting utgå, vilket arbetsgruppen tillstyrker.

I likhet med Samhällsföretag anser arbetsgruppen slutligen att årsredo­visning och revisionsberättelse inte längre skall inges till regeringen i original. Detta med hänsyn till bl.a. arkiveringsföreskrifterna i bokförings­lagen.

4   Föredragandens överväganden

Med utgångspunkt i Samhällsföretags översyn har en interdepartemental arbetsgrupp lagt fram förslag flll ändrade lednings- och styrfunktioner inom stiftelseorganisationen för skyddat arbete. Jag finner framlagda för­slag och bedömningar vara väl avvägda och ansluter mig därför till dessa. De förändringar som föreslås bör träda i kraft den 1 juli 1983.

Övriga förslag som framlagts i Samhällsföretags översynsrapport, avser jag att redovisa för regeringen sedan den interdepartementala arbetsgrup­pen slutfört sitt arbete.

Prop. 1982/83:149

15

5   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att antaga inom arbetsmarknadsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1979:47) om regionala stiftelser för skyd­dat arbete.

6   Beslut

Regeringen ansluter sig flll föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983