Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1975/76: 51 Regeringens proposition

1975/76: 51

om godkännande av en konvention mellan Sverige och Österrike rörande social trygghet, m. m.;

beslutad den 13 november 1975.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

SVEN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås att riksdagen godkänner en den 11 november 1975 undertecknad konvention mellan Sverige och Österrike rörande so­cial trygghet jämte ett till konvenlionen hörande slutprotokoll. Konven­tionsreglerna rörande österrikisk medborgares rält till svensk folkpen­sion har fått en delvis ny utformning som skiljer denna konvention från andra av Sverige hittills slutna socialförsäkringskonventioner. Framtida konventioner avses så långt som möjligt anknyta till de lösningar som har valts i den svensk-österrikiska konventionen.

1    Riksdagen 1975/76.1 saml. Nr 51

Prop. 1975/76: 51

Utdrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammaniräde 1975-11-13

Närvarande: Statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition angående godkännande av en konvention mellan Sverige och Österrike rörande social trygghet, m. m.

1    Inledning

Hösten 1971 inleddes förhandlingar mellan Sverige och Österrike för avslutande av en konvention mellan de bägge länderna rörande social trygghet. Förhandlingarna avslutades i juni 1975. Konventionen under­tecknades i Stockholm den 11 november 1975. Den skall ratificeras och träder i kraft första dagen i andra månaden efter den då ratifikations-handlingarna har utväxlats. Till konventionen finns etl slutprotokoll som träder i kraft vid samma lidpunkt. Konventionen och slutprotokol­let har upprättats på svenska och tyska språken. De bägge texterna bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga.

Innan konventionsförhandlingarna slutfördes blev ell utkast vilket på alla väsentliga punkter överensstämmer med den slutliga konventionen föremål för remissbehandling. Yttranden över utkastet har avgetts av riksförs"äkringsverket, statens personalpensionsverk. Svenska arbetsgiva­reföreningen

(SäF), Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänstemän­nens centralorganisation (TCO), Sveriges akademikers centralorganisa-lion/Slalsljänstemännens riksförbund (SÄCO/SR), Försäkringskasseför­bundet, Arbetslöshetskassornas samorganisation. Svenska personalpen­sionskassan (SPP) och Utlandssvenskarnas förening.

2    Konventionens utformning m. m. 2.1 Allmänna bestämmelser

Konventionens artikel 1 innehåller definitioner av vissa i konventio­nen använda ullryck och begrepp.

Prop. 1975/76: 51

3

Konventionens omfattning i materiellt hänseende framgår av arti­kd 2. För Österrikes del omfattar konventionen lagstiftningen om sjuk-förs"äkTing, yrkesskadeförs"äkring, pensionsförs"äkring, arbetslöshetsför­säkring och familjebidrag. För Sveriges del blir konvenlionen tillämplig på lagstiftningen om sjukförsäkring med föräldraförsäkring, yrkesskade-förs"äkring, folkpensionering, förs"äkrmg för tilfäggspension, arbetslös-helsförsäkring inräknat det kontanta arbetsmarknadsstödet och slutligen de allmänna barnbidragen.

Artikelns andra stycke innehåller en bestämmelse om att konventio­nen inte "är tilVämplig på ett nytt syslem eller en ny gren av social trygg­het.

I tredje stycket föreskrivs att man inte samtidigt skall lillämpa kon­venlionen och sådana rättsregler som h"ärTör ur konventioner med en iredje stat. I slutprotokollet till artikel 2 sägs dock att denna besläm­melse inte skall gälla beträffande regler i österrikiska konventioner om försäkringsförpliktelsers övergång från ett land till etl annat, dvs. sådana regler som innebär att ett land övertar etl annat lands förpliktelser och faktiskt utger förmåner som har intjänats i det andra landet. Denna be­stämmelse i slutprotokollet tar sikte på vissa överenskommelser mellan Österrike och "Västtyskland som har träffats för alt lösa särskilda försäk­ringsfrågor i samband med andra världskriget.

Artikel 3 innehåller bestämmelser om den personkrets som omfattas av konventionen. Denna personkrets "är i första hand medborgare i de två länderna men därjämte oavsett nationalitet alla som omfattas eller någon gång har omfattats av socialförsäkringslagstiflningen i något av länderna. Vidare gäller konvenlionen för personer som härleder sina rättigheter från en person som tillhör någon av de tidigare nämnda per­songrupperna. Här åsyftas närmast deras efterlevande och för österri­kisk del familjemedlemmar. Om inte annat sägs i konventionen omfattar dess besfämrnelser samtliga dessa persongrupper.

I artikel 4 stadgas att österrikisk medborgare om inte annat sägs skall vara likställd med svensk medborgare vid lillämpning av svensk so-cialförsäkringslagsliftning och vice versa. Liksfälldhetsregeln "är sålunda begränsad till de två ländernas medborgare, medan som har nämnts ovan övriga bestämmelser i konventionen gäller för en betydligt vidare personkrets.

1 slutprotokollet till artikel 4 görs vissa undantag från likställdhetsre­geln. Bl. a. anges där särskilda förutsättningar för svenska medborgares rält till österrikisk s. k. nödhj"älp vid arbetslöshet, vilken är en speciell kontantförmån för utförsäkrade arbetslösa.

Artikel 5 innehåller ett allmänt förbud mot alt dra in en kontantför­mån eller avslå en ansökan om sådan förmån på grund av att den berät­tigade vistas i det andra fördragsslutande landet. Alla av konventionen omfattade förmåner, beträffande vilka man inte har gjort uttryckliga

Prop. 1975/76: 51

4

undanlag, skall således utbetalas även lill personer som är bosatta i det andra landet eller eljest vistas där.

Beträffande de svenska folkpensionerna har särskilda bestämmelser tagits in i artiklarna 2224. Dessa artiklar innehåller också en. reglering av möjligheterna att uppb"ära folkpension utanför Sverige. Beslämmel­serna beskrivs närmare i det följande.

1 slutprotokollet ttll artikel 5 har man från österrikisk sida gjort un­dantag från regeln om fri förmånsexporl såvilt gäller det österrikiska ut­jämningstillägget, en pensionsförmån för dem med mycket små pensio­ner.

I artikel 6 finns en bestämmelse för det fall förvärvsverksamhet eller obligatorisk tillhörighet till en pensionsförs"äkring enligt lagreglerna i nå­got av länderna återverkar på rätten till eller storleken av en socialför­säkringsförmån. Är så fallet skall elt motsvarande förhållande i det andra landet ha samma återverkan på denna socialförsäkringsförmån. Österrikisk ålderspension utgår exempelvis inte med fullt belopp om pensionstagaren är förvärvsverksam. Artikel 6 leder till att en förvärvs­verksamhet i Sverige får samma konsekvenser för den österrikiska pen­sionen som en förvärvsverksamhet i Österrike.

Enligt slutprotokollet till artikel 6 skall vid beräkning av någons rält till barntillägg eller pensionstillskott till svensk folkpension avräkning ske inte endast mot svensk ÄTP-pension utan även mol österrikisk pen­sion.

2.2 Bestämmelser om tillämplig lagstiftning

Denna avdelning innehåller regler för att lösa de kompetenskonflikter som kan uppstå mellan de två ländernas lagstiftning. Den österrikiska socialförsäkringslagsliftningen omfattar, i likhet med de flesta utomnor­diska system, i princip endast i landet förvärvsverksamma personer jämte deras familjemedlemmar. Den svenska socialförs"åkringen bygger däremot på att alla bosatta i landet är försäkrade. Kompentenskonflik-terna mellan de två ländernas lagstiftning har i konventionen lösts i första hand genom anknytning till var en person utövar förvärvsverk­samhet.

Artikel 7 föreskriver som huvudregel att förvärvsverksamma personer omfattas av lagstiftningen i det land där förvärvsverksamheten utövas. En persons försäkringstillhörighet prövas således enligt lagreglerna i sys­selsättningslandet.

Artikel 8 första stycket föreskriver alt arbetstagare, som utsänds från elt företag i den ena staten att utföra elt arbete i den andra staten, under två år från uls'åndningen skall omfattas av lagstiftningen i utsändnings-landet som om han fortfarande var sysselsatt i det landet.

Enligt andra stycket i artikeln omfattas utsänd personal hos flygbolag

Prop. 1975/76: 51

5

utan tidsgräns av lagstiftningen i det sändande landet. Dock skall perso­nal som utsänds från svenskt flygbolag till Österrike för all arbeta vid en filial eller ständig representation där omfattas av österrikisk lagstiftning.

I tredje stycket sägs att sjömän skall omfattas av lagstiftningen i det land vars flagga fartyget för.

Artikel 9 föreskriver atl Wienkonvenlionerna om diplomatiska resp. konsulära förbindelser skall gälla mellan Sverige och Österrike oavsett vad som stadgas i ländernas lagstiftning eller i övriga bestämmelser i förevarande konvention. De bägge Wienkonvenlionerna föreskriver all vissa personalkategorier vid ambassader och konsulat skall vara undan­tagna från det mottagande landels socialförsäkringslagstiftning.

Enligl slutprotokollet till artikel 9 skall österrikisk handelsdelegerad och vissa av hans anställda jämställas med diplomatisk personal.

I artikel 10 sägs all behörig myndighet i det land vars lagstiftning en­ligl de tidigare artiklarna skall tillämpas kan medge en person befrielse från denna lagstiftnings tillämpning under förutsättning atl personen i fråga blir omfattad av det andra landets lagstiftning. Sådan befrielse kan beviljas på gemensam framslällning av arbetsgivare och arbetsta­gare eller på framslällning av den som är egen företagare. Innan en så­dan framställning avgörs skall behörig myndighet i del andra landet be­redas tillfälle till ställningstagande.

För atl en person skall bli omfattad av svensk socialförsäkringslag­stiftning fordras som tidigare nämnts i allmänhet bosättning i Sverige. För alt artiklarna 8 och 10 inle skall bli utan innehåll för svensk del har därför i slutprotokollet till artiklarna 8 och 10 sagts att, om svensk lag­stiftning skall tillämpas enligl någon av dessa artiklar, vederbörande även skall betraktas som bosalt i Sverige.

2.3 Särskilda bestämmelser

2.3.1 Sjukdom och moderskap

Kapitel 1 under Avdelning III Särskilda bestämmelser behandlar för­måner vid sjukdom och moderskap. För Sveriges del avses härmed för­måner från sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen.

Den österrikiska sjukförsäkringen är obligatorisk för alla arbetstagare med inkomster överstigande elt visst minimum och för vissa grupper av självständiga företagare. Övriga självständiga företagare samt personer som tidigare har varit obhgaloriskl försäkrade kan frivilligt ansluta sig till sjukförsäkringen. Den som åtnjuter pension eller arbetslöshetsersätt­ning är vidare täckt av sjukförsäkringen.

Förmåner från den österrikiska sjukförsäkringen utgår till de försäk­rade och deras familjemedlemmar. De viktigaste förmånerna omfattar fri lakar- och sjukhusvård och gratis medicin saml sjukpenning vid sjuk-

Prop. 1975/76: 51

6

dom. 1 samband med förlossning utgår dagpenning under 4 månader lill självständigt försäkrade kvinnor. Kvinnor som är försäkrade genom sin make erhåller en engångssumma vid förlossning.

I artikel 11 föreskrivs att försäkringsperioder i de bägge länderna skall sammanräknas för att öppna rätt lill förmåner vid sjukdom och havan­deskap i den mån de inte sammanfaller.

För svensk del innebär detta att försäkringstider i Österrike samman­räknas med svenska försäkringstider när det gäller alt uppfylla kravet på 180 dagars inskrivning i försäkringskassa för rält ttll svensk föräldra­penning. Den därtill anslutande regeln om viss sjukpenninggrundande inkomst under 270 dagar före barnets födelse som krav för utbetalning av föräldrapenning över garanlinivån kan likaså uppfyllas med beaktan­de av försäkringstid och inkomst i Österrike. Moisvarande gäller för ös­terrikisk del vad beträffar rällen till engångssumma vid förlossning för vilken en kvalifikationstid gäller enligl österrikisk lagstiftning.

Artikel 12 innehåller bestämmelser om rätt till sjukvårdsförmåner för den som är bosatt i ett av länderna och där har rält till sjukvård men tillfälligt vistas i det andra landet. Han har rält till sådan vård i vistelse­landet enhgt dess lagstiftning om han på grund av sitt tillstånd är i omedelbart behov av vård.

Artikeln innebär att en i Sverige bosatt person under tillfällig vistelse i Österrike har rätt Ull sjukvård där enligl österrikisk lagstiftning. Perso­ner som är bosatta i Österrike har rätt till moisvarande förmåner i Sve­rige under förulsällning att de är sjukförsäkrade i Österrike.

Från österrikisk sida har man i slutprotokollet till artikel 12 gjort vissa begränsningar av de vårdförmåner man kan garantera vid besök hos privatpraktiserande läkare och tandläkare. Begränsningen gäller främst personer som besöker Österrike som turister och som vänder sig till sådan läkare eller landläkare ulan h"änviisning av den behöriga sjuk­kassan på orten.

Har någon som är försäkrad i ett land familjemedlemmar som bor i det andra landet skall dessa enligt artikel 13 ha rält till sjukvårdsförmå­ner i bosättnmgslandet. Artikeln har ingen självständig betydelse för svensk del eflersom alla som är bosatta i Sverige är självständigt sjuk­försäkrade här även om de är familjemedlemmar till någon som är bo­satt utanför Sverige. På österrikisk sida ger arttkeln rätt till sjukvårds­förmåner i Österrike för där bosatta familjemedlemmar till någon som är bosatt i Sverige. Dessa personer skulle ulan bestämmelsen inte ha någon rätt lill förmåner i Österrike. Enligl artikel 14 skall den som er­håller pension från endera eller båda staterna vara sjukförsäkrad i det av ländema där han är bosall enligt de regler som där gäller för pen­sionärer. Inle heller denna artikel har någon självständig betydelse för svensk del eftersom bosättning i Sverige omedelbart medför att veder­börande läcks av svensk sjukförsäkring. Regeln har däremot betydelse

Prop. 1975/76: 51

7

för en i Österrike bosatt svensk pensionär, som utan denna besfämmelse inte skulle bli sjukförsäkrad i Österrike.

I artikel 16 sägs att de fördragsslutande staterna kan komma överens om ers"ättning länderna emellan för de kostnader som uppslår på grund av reglerna i artikel 12 om sjukvård under tillfällig vistelse. Avsikten är att frågan om en sådan överenskommelse inte skall tas upp förrän efter en längre tids erfarenhet av konventionens tillämpning. Under konven­tionsförhandlingarna har man emellertid varit ense att de förpliktelser som varje land har åtagit sig genom konventionen måste ses tillsamman-tagna och alt förpliktelserna på ömse sidor i stort sett torde väga lika tungt.

2.3.2 Ålders-, invaliditets- och familjepensioner

Kapitel 2 under Avdelning III har två delar. Den första delen inne­håller bestämmelser om österrikisk pension.

Den österrikiska pensioneringen omfattar i stort sett samma person­krets som sjukförsäkringen. Den är således en arbelspensionering och därigenom jämförbar med den svenska tilläggspensioneringen. Ålders­pension utgår normall vid 65 års ålder för män och 60 års ålder för kvinnor. Minsta försäkringstid för rält till pension är 180 månader (15 år). För invalidpension krävs en minsta försäkringslid av 60 månader (5 år). Någon motsvarighet till den anlagandepoängberäkning som ttlläm-pas inom svensk tilläggspensionering finns inte. Familjepension utgår i form av änke- och barnpension och i vissa fall som änklingspension. För familjepension krävs att den avlidne har varit försäkrad under minst 60 månader.

För samtliga pensionsslag krävs all den försäkrade från sitt första in­träde i pensionsförsäkringen till pensionsfallet varit försäkrad minst halva ttden och därtill minsl en tredjedel av de sista tre åren före pen­sionsfallet. Pensionernas storlek är beroende av intjänandelidens längd. Längsta pensionsberättigande inljänandelid är 45 år. Pensionen ökar progressivt med intjänandelidens längd. Vissa tillägg kan utgå till de ovan nämnda pensionsslagen. En full ålderspension utgör ca 80 % av den berättigades på visst sätt beräknade slutlön.

Förutom det allmänna systemet fiims särskilda pensionssystem bl. a. för gruvarbetare, statstjänstemän och vissa egenföretagare. Utgående pensioner anpassas lill pris- och löneutvecklingen.

Har någon fullgjort försäkringsperioder i både Österrike och Sverige skall dessa enligt artikel 17 läggas samman för förvärv av rätt lill öster­rikisk pension. Detla innebär alt den som har tillgodoräknats år med pensionsgrundande inkomst i Sverige får lägga dessa år till sina försäk­ringsperioder i Österrike i den mån det behövs för att uppfylla den ös­terrikiska lagstiftningens krav på en minsta försäkringstid av 15 resp. 5 år.

Prop. 1975/76: 51

8

1 artiklarna 1821 ges regler för hur ell österrikiskt försäkringsorgan skall förfara när en försäkrad kan åberopa såväl österrikiska som svenska försäkringstider.

1 artikel 18 föreskrivs atl frågan om någon med sammanläggning av försäkringslider uppfyller villkoren för rätt till pension skall bedömas enligl österrikisk rätt. Härmed avses exempelvis alt fråga om rätt ttll ål­derpension bestäms enligt den i Österrike gällande pensionsåldern och alt fråga om rätt till invalidpension bestäms enligt de österrikiska reg­lerna för bedömning av invaliditet.

De övriga bestämmelserna i artikeln ger regler för beräkning av den österrikiska pensionens storlek. De österrikiska myndigheterna faststäl­ler först etl s. k. teoretiskt belopp för pensionen som beräknas som om den pensionsberättigades sammanlagda försäkringslid hade fullgjorts en­ligt österrikisk lagstiftning. Därefier beräknas den österrikiska pensio­nens storlek på grundval av den österrikiska försäkringstidens längd i förhållande lill den sammanlagda försäkringslidens längd.

Dessa bestämmelser kompletteras i artikel 19. Ätt bestämmelser be­hövs trots all beräkningsunderlaget för pensionens storlek skall bildas enbart av österrikiska försäkringslider beror bl. a. på all österrikisk'pen­sion tjänas in enligl en skala som är progressiv i förhållande lill intjä-nandetiden. Konventionsregleringen medför att också den som haft sin aktiva tid uppdelad mellan förvärvsarbete i Sverige och Österrike får fördel av denna progression.

Vidare sägs bl. a. atl som svenska försäkringstider, vilka skall sam­manläggas med österrikiska tider, räknas dels år med svenska ATP-poäng dels bosätlningsår i Sverige före år 1960, för vilka beräknats till statlig inkomstskatt taxerad inkomst.

I artikel 20 s"ågs atl om någon har rätt lill österrikisk pension även ulan åberopande av sammanläggningsregeln i artikel 17 så skall pensio­nen beräknas ulan användning av beslämmelserna i artiklarna 18 och 19 så länge ingen svensk pension utgår. När en sådan börjar utgå skall den. österrikiska pensionen räknas om varvid bestämmelserna i nämnda ar­tiklar skall komma till användning.

Artikel 21 behandlar det fall, att någon erhåller en svensk pension och samtidigt en österrikisk pension beräknad med hänsyn lill samman­läggningsreglerna. Understiger summan av dessa två pensioner den ös­terrikiska pension som skulle ha utgått direkl på grundval av den öster­rikiska lagsfiftningen, så skall enligt bestämmelsen mellanskillnaden ut­ges från den österrikiska pensionsförsäkringen.

I artikel 22 och de följande två artiklarna behandlas de svenska folk­pensionsförmånerna. 1 artikel 22 sägs att folkpension enligt konvenlio­nen skall utges uteslutande enligt beslämmelserna i artiklarna 23 oCh 24. Dessa artiklar skall sålunda läsas separat och ulan samtidig lillämpning av konventionens allmänna best"ämmelser om likställdhet, rält alt upp-

Prop. 1975/76: 51

9

bära förmåner i det andra landet etc. Bestämmelserna i konventionen är tillämpliga endast på österrikiska medborgare. Konvenlionen ger således ej rätt till folkpension för andra utlänningar.

Artikel 23 reglerar rätten till svensk folkpension för den som är bosatt i Sverige. Österrikisk medborgare som är bosatt i Sverige sedan minst fem år när frågan om rätt till pension skall avgöras och som samman­lagt har varit bosatt i Sverige under minst tio år efter fyllda 16 år skall enligt artikeln vara likställd med svensk medborgare i fråga om rätt till folkpension i form av ålderspension.

För rält till förtidspension och handikappersättning krävs för lik­ställdhet alt den pensionssökande vid tiden för pensionsbeslutet är bo­salt i Sverige sedan minst fem år eller, om bosättningstiden är kortare, att han under bosältningstiden har varit normalt arbetsför minst ett år.

Österrikisk medborgare som är bosatt i Sverige skall vara liksfälld med svensk medborgare i fråga om rätt till änke- och barnpension an­tingen om den avlidne omedelbart före sin död har varit bosatt i Sverige minst fem år och den efterlevande vid dödsfallet var bosalt i Sverige el­ler om den efterlevande är bosatt i Sverige vid tiden för pensionsbeslulet sedan minst fem år och denne eller den avlidne vid dödsfallet var bosatt i Sverige.

I andra stycket av artikel 23 stadgas att förtidspension eller änkepen­sion som utgår enligt konventionen skall ersättas med ålderspension utan ansökan när den berätttgade uppnår den allmänna pensionsåldern.

I artikelns sista stycke sägs att rätt till vårdbidrag för handikappat barn föreligger om barnets fader eller moder sedan minst ett år är bosatt i Sverige.

Folkpension enligt de regler som nu har redovisats utgår endasi lill den som är bosatt i Sverige och endast så länge bosättningen i Sverige består. Pensionen utgår med samma belopp som en svensk medborgare erhåller i motsvarande situation.

Artikel 24 innehåller regler om svensk folkpension till österrikisk medborgare som inte uppfyller kraven för rätt lill pension enligt bestäm­melserna i artikel 23. Det kan röra sig om en person som är bosatt utan­för Sverige eller en person som visserligen "är bosatt i Sverige men inte uppfyller de i föregående arttkel angivna karensvillkoren. Sådan österri­kisk medborgare har enligt första stycket i artikeln rätt till svensk folk­pension under förutsättning att han uppbär svensk allmän tilläggspen­sion. Storleken av hans folkpension är beroende av storleken av hans ÄTP på sådant sätt att han erhåller full folkpension om han uppbär ÄTP-pension baserad på 30 eller fler poängår. Utgår ÄTP-pension base­rad på mindre än 30 poängår erhåller han 1/30 av hel folkpension för varje år med ÄTP-poäng. Folkpension i form av familjepension enligt denna artikel utgår, liksom tilläggspensionen, i förhållande till den avlid­nes antal poängår inom ÄTP-systemet. Folkpension enligt denna artikel

2    Riksdagen 1975/76.1 saml. Nr 51

Prop. 1975/76: 51

10

kan givelvis, när del gäller en pensionstagare som är bosatt i Sverige, av­lösas av folkpension enligt artikel 23 när där uppställda väntetider har gått till ända.

1 slutprotokollet till artikel 24 kompletteras regeln i nämnda artikel med övergångsbestämmelser som innebär att villkoret om rätt till till-läggspension i vissa fall skall anses uppfyllt även om sådan pension fak­tiskt inle utgår. Övergångsbestämmelserna gäller den som har arbetat och bott i Sverige före år 1960 då tilläggspensioneringen infördes. För den som har taxerats till statlig inkomstskatt för år före år 1960 anses kravet på rält till ttlläggspension uppfyllt under förutsättning att antalet år med sådan inkomst för sig eller sammanlagda med år med pensions­grundande inkomst inom den svenska tilläggspensioneringen och år inom den österrikiska pensionsförsäkringen uppgår till minst tre.

Folkpension enligt dessa övergångsregler utgår med 1/30 av full folk­pension för varje år med taxerad inkomst före år 1960.-

Enligt beslämmelserna i artikel 25 skall den som har fullgjort försäk­ringslid i såväl den österrikiska pensionsförsäkringen som den svenska tilläggspensioneringen ha rätt atl lägga samman dessa tider om det be­hövs för alt uppfylla det minimikrav på tre år med pensionsgrundande inkomst som gäller för rätt till ÄTP-pension. Den som har tillgodoräk­nats pensionspoäng för två år skall således få pension för dessa år under förutsättning att han har minst elt års försäkringstid inom den österri­kiska pensionsförsäkringen.

I artikeln sägs vidare att övergångsreglerna i den svenska lagstift­ningen om förmånligare beräkning av ÄTP-pensionens storlek som gäl­ler för svenska medborgare födda före år 1924 inte skall gälla för öster­rikiska medborgare. Inte heller skall österrikiska medborgare kunna tjäna in ÄTP-pension under bosättning utanför Sverige vilket i vissa fall "är möjligt för svenska medborgare.

2.3.3 Olycksfall i arbete och yrkessjukdotnar

I kapitel 3 under avdelning III behandlas yrkesskadeförsäkringen. Den österrikiska yrkesskadeförsäkringen täcker liksom den svenska alla anställda. Därttll är självständiga företagare läckta genom ett särskilt system.

Den österrikiska yrkesskadeförsäkringen ger bl. a. fri lakar- och sjuk­husvård saml fria mediciner och hjälpmedel. Vidare utges livränta vid minst 20 % invaliditet saml efterlevandelivräntor. Livräntorna är anpas­sade ttll löne- och prisförändringarna.

1 artikel 26 föreskrivs alt den som i ett land är berättigad lill sjukvård på grund av yrkesskada skall äga rätt lill sådan vård under vistelse i det andra landet enligt det landets regler. Beträffande kostnaderna för vår­den hänvisas till vad som sagts under artikel 16.

Prop. 1975/76: 51

11

Artikel 27 stadgar alt den som har drabbats av en yrkesskada som har orsakals eller kan ha orsakats av arbete som utförts i bägge länderna skall erhålla yrkesskadeförmån från det land där han senast utförde det farliga arbetet.

2.3.4 Arbetslöshet

1 kapitel 4 behandlas förmåner vid arbetslöshet. Från svensk sida av­ses härmed såväl arbetslöshetsförsäkringen som det kontanta arbets­marknadsstödet. Den österrikiska arbetslöshetsförsäkringen är obligato­risk för alla arbetstagare. För rätt till ersättning vid arbetslöshet fordras normalt att den arbetslöse har varit försäkrad minst 20 veckor under de sista 12 månadema. Den tid under vilken ersättning kan utgå varierar mellan 12 och 30 veckor beroende på längden av den försäkringstid som har föregått arbetslösheten. Ersättningens storlek grundas på genom­snittsförtjänsten under de tre senaste månaderna. Den kan inle överstiga 80 % av den ersältningsberätligande inkomsten. För den som har blivit utförsäkrad finns en speciell kontantförmån i form av nödhjälp, som nämnts vid artikel 4.

Bestämmelserna om arbetslöshetsförmåner i artiklarna 28 och 29 gäl­ler endast för medborgare i Sverige och Österrike. Ändra försäkrade kan inte åberopa sig på dessa bestämmelser.

1 artikel 28 finns en regel om sammanläggning av arbetsperioder i de båda länderna när så erfordras för alt en arbetslös försäkrad skall upp­fylla de i ett land uppställda kraven på viss tids arbete eller försäkring för räll till förmåner vid arbetslöshet. En förutsättning för all den ar­betslöse skall ha rätt atl tillgodoräkna sig arbetad tid i det andra landet är att han under det senaste året har arbetat minsl fyra veckor i det land där han ansöker om arbetslöshelsförmåner. Denna förulsällning skall dock inte gälla när arbetstagarens anställning har upphört ulan hans förvållande.

I slutprotokollet lill artikel 28 stadgas alt sammanläggningsregeln i ar­tikel 28 inte skall gälla för rätt till moderskapslön enligt den österrikiska lagstiftningen om arbetslöshetsförsäkring. Denna är snarast en familjepo­litisk stödform för förvärvsarbetande, som till typen kan jämföras med ell vårdnadsbidrag. För rätt till moderskapslön fordras atl modern av­håller sig från förvärvsarbete. För fält till moderskapsförmåner från den österrikiska sjukförsäkringen får däremot sammanläggning ske enligt vad som sagts under artikel 11 ovan.

I artikel 29 föreskrivs att svensk arbetslöshetskassa, när den fastställer under hur lång tid en arbetslös har rätt lill svenska förmåner, skall ta hänsyn tUl den ers"ättning den arbetslöse kan ha erhållit i Österrike un­der de senasie tolv månaderna.

Prop. 1975/76: 51

12

2.3.5 Familjebidrag

1 kapitel 5 under avdelning 111 behandlas familjebidrag, varmed från svensk sida förstås de aUmänna barnbidragen.

I Österrike utgår familjebidrag till föräldrar med ett eller flera barn. Bidragets storlek per barn ökar med barnantalet.

I artikel 30 första stycket sägs beträffande familjebidrag, att för den som är bosatt med sina barn i ett av länderna delta lands lagsttflning om familjebidrag skall gälla även om han arbetar i det andra landet. Regeln behövs för Österrikisk del eftersom rätten till familjebidrag enligt öster­rikisk lagstiftning i vissa fall är knuten till förvärvsverksamheten.

I andra stycket sägs att om en person enligt bestämmelserna i artikel 8 skall betraktas som utsänd från ett fördragsslutande land och således dess socialförsäkringslagstiftning skall gälla så svarar ulsändningslandet för familjebidrag även om barnen vistas i det andra landet.

1 slutprotokollet till artikel 30 föreskrivs att den svenska barnbidrags­lagens regler om viss väntelid (sex månader) för utländska barns rätt lill allmänt barnbidrag inte påverkas av konventionens regler.

Artikel 31 innehåller regler ttll undvikande av att dubbla familjebi­drag utgår. Om konventionens regler skulle leda lill att familjebidrag för ett barn utgår från bägge länderna skall enligt artikeln endast bidraget från barnets bosätlningsland utgå.

2.4 Övriga bestämmelser

Artiklarna 3240 innehåller vissa för konventionens lillämpning ge­mensamma bestämmelser främst av administrativ natur. I artikel 32 sägs bl. a. alt konventionen kan kompletteras med en administrativ över­enskommelse om konventionens tillämpning. Enligl artikel 33 skall i varje land finnas elt förbindelseorgan för att underlätta konventionens tillämpning. I artikel 35 sägs bl. a. att ansökan om förmån som inges till ett lands behöriga försäkringsorgan i princip skall betraktas också som en ansökan om förmån enligt konventtonen från det andra landet. Tids­frister för ansökningar e. d. i ett land kan alltså iakttas genom att fram­ställningen inom föreskriven tid inges till behörigt organ i det andra landet.

Artikel 37 föreskriver bl. a. alt av en stats domstol eller försäk­ringsorgan meddelade verkställbara domar eller beslut i bl. a. avgifts-ärenden skall erkännas i den andra staten.

Om ett land som förskott har utgett en förmån för en viss tid eller ut­gett en förmån med för högt belopp kän avräkning länderna emellan en­ligt artikel 38 ske mot en från det andra landet för samma lid senare ut­given förmån.

I artikel 39 finns regler om skiljedomsförfarande i fall av oenighet länderna emellan om tolkningen av konventionen.

Prop. 1975/76: 51

13

I artiklarna 4042 ålerfinns sedvanliga övergångsbestämmelser lik­som föreskrifter om ratifikation och ikraftträdande liksom regler om uppsägning av konventionen. Konventionen och slutprotokollet tr"äder i kraft första dagen i andra månaden efter den då ratifikalionshandling­ama har utväxlats.

3    Remissyttrandena

Som nämnts har remissbehandling skett av elt utkast som endast i fråga om vissa detaljer skilde sig från den slutliga konventionen. Så gott som samtliga remissinstanser ttllstyrker utkastet till konvention eller lämnar det utan erinran.

LO noterar med tillfredsställelse att den föreslagna konventionen på de punkter som kan regleras i bilaterala överenskommelser uppfyller kraven på likabehandling på den sociala trygghetens område som LO ställt i sitt remissvar över invandramtredningens förslag. LO anser att den svensk-österrikiska konventionen bör vara vägledande även för kon-ventionssamarbelet med andra stater.

Försäkringskasseförbundet anser rent principiellt att konvenlionen mellan Sverige och Österrike har fåtl en tilltalande utformning. Det gäl­ler framför allt rätten till föräldrapenning för hemvändande ullands-svenskar, reglema för ersättning och behandling vid behov av akut sjuk­vård i ett av de föredragsslutande länderna samt möjligheten för med­borgare från tredje land att tillgodoräkna sig väntelider och kvalitfika-tionsperioder i etl av de fördragsslutande länderna för att få pension i' det andra landet. Förbundet firmer det vara en viktig rättvisefråga att alla som vistas i Sverige, oavsett vilket land de kommer ifrån, behandlas lika. De principer som nu förs in i konventionen med Österrike bör därför utgöra grunden för konventionsärbetet också med andra länder. En sådan likabehandling är dessutom värdefull ur informationssyn­punkt, då den ger möjlighet att undvika den irritation som uppstår när man inte förslår varför någon annan behandlas annorlunda. Förbundet framhåller att det även administrativt för försäkringskassorna och deras personal är av stort värde om samma villkor gäller för alla oavsett na­tionalitet.

Utlandssvenskarnas förening uttalar sin uppskattning av del värde­fulla arbete som bedrivs i syfte att öka människors trygghet vid vistelse i andra länder än hemlandet. Ätt man härvid utgår från tanken att en persons sociala Irygghetsstalus skall bygga på lagsfiftningen i det land där han är bosatt är principiellt riktigt, och även i praktiskt hänseende ändamålsenligt. Emellertid vill föreningen framhålla, att tiden "ännu är långt Lfrån mogen för en generell tillämpning av denna grundsats, be­roende på de stora skillnader i social utveckling som alltjämt beslår mel­lan olika länder.

Prop. 1975/76: 51

14

Beträffande konventionens omfattning och personkrets uttalar sig Försäkringskasseförbundet till förmån för att konventionen som föresla­gits i utkastet i princip skall omfatta alla som är försäkrade i de två län­derna utan hänsyn till nationalitet.

Vad beträffar konventionens regler om sjukförsäkring finner Ut­landssvenskarnas förening bestämmelsema om sammanläggning av kva­lifikationstider inom de två ländernas sjukförsäkringssystem värdefulla men menar samttdigt att svenska medborgare bör kunna erhålla svensk föräldrapenning utan några kvalifikationstider.

Riksförsäkringsverket och Försäkringskasseförbundet har intet att erinra mot konventionens regler om folkpension till österrikiska med­borgare. Statens personalpensionsverk påpekar alt folkpensionsreglerna i konventionen kan motivera särskilda samordningsföreskrifter i de stat­liga pensionsbesl"ämmelserna. Lö tillstyrker likaledes de föreslagna be­stämmelsema om österrikisk medborgares rätt till folkpension och före­slår att dessa blir v'ägledande för övriga konventionsförhandlingar. SAF, SPP och Utlandssvenskarnas förening konstaterar att reglerna för rätt till svensk folkpension vid bosättning utomlands blir olika för svenska och österrikiska medborgare. Ingen av de nämnda instanserna har något att erinra mot de föreslagna reglerna för österrikiska medborgare men anser att dessa kan genomföras endast om svenska medborgare får sam­ma möjligheter.

Äv remissinstanserna har endast LO särskilt kommenterat bestämmel­serna rörande svensk allmän tilläggspension. I motsats till vad som har föreslagits i konventionsulkastet förordar LO att de särskilda över­gångsbestämmelserna om förmånligare regler för intjänande av ÄTP för personer födda före år 1924 utsträcks alt i viss omfattning gälla även för utländska medborgare.

Vad beträffar arbetslöshetsförmånema i konvenlionen menar arbets­marknadsstyrelsen atl den som gör framställning om ersättning vid ar­betslöshet med tillämpning av konventionens sammanläggningsregler bör ha arbetat i landet minst fyra veckor omedelbart före framställ­ningen om ersättning.

Arbetsmarknadsstyrelsen och De erkända arbetslöshetskassornas sam­organisation framhåller vidare atl konventionens bestämmelser rörande förmåner vid arbetslöshet måste kompletteras med tillämpningsföre­skrifter.

4    Föredraganden 4.1 Allmänt

1 mitten av 1950-talet anslöt sig Sverige till vissa multilaterala social­försäkringskonventioner av stor betydelse nämligen 1955 års nordiska

Prop. 1975/76: 51

15

konvention om social trygghet och två år 1953 inom Europarådet utar­betade provisoriska socialförs"äkringsavtal. Under samma lid slöt Sverige bilaterala socialförsäkringskonventioner med Italien, Schweiz och Stor­britannien. Ar 1968 slöts slutligen en socialförsäkringskonvention med Jugoslavien. De provisoriska europeiska avtalen gäller i förhållande till de europarådsländer som vi inte har annat avtal med, utom Österrike och Malta, men innehåller en mycket outvecklad konvenlionsreglering.

Under senare år har behovet av atl utveckla socialförsäkringsförbin­delserna med andra länder blivit allt större i takt med atl invandringen fått ökad omfattning. Samtidigt har det stått klart att man numera måste söka delvis nya lösningar på de problem på den sociala trygghe­tens område som kan uppslå för utländska medborgare i Sverige liksom för svenskar i utlandet.

Den konvention mellan Sverige och Österrike om social trygghet, som nu föreligger, utgör del första exemplet på strävandena atl tillskapa tids­mässiga och ändamålsenliga socialförsäkringskonventioner. Förhand­lingar med Österrike upptogs första gången hösten 1971. Vintern 1975 hade man kommit så långl i arbetet alt etl konvenlionsulkasl kunde sän­das på remiss i Sverige. Flertalet remissinstanser var myckel posittva lill konventionsulkastet. En sista förhandlingsomgång ägde rum i juni i år varefter konventtonen undertecknades den 11 november 1975.

I det följande skall jag något beröra de ur principiell synpunkt vikti­gaste bestämmelsema i konventionen.

4.2 Konventionens omfattning och personkrets

Äldre bilaterala socialförsäkringskonventioner som Sverige har slutit gäller vanligen endast de två fördragsslutande ländernas medborgare. Gmndprincipen i konventionerna har varit att medborgare i det ena landet likställs med medborgare i det andra när det gäller rält till social­försäkringsförmåner. Med denna teknik kan man lösa problem som har sin orsak i att personer raed utländskt medborgarskap särbehandlas inom ett lands socialförsäkringslagstiftning. Däremot löser man med 11-kabehandlingsregler inte de problem som skapas av väntetider, kvalifi­kationsperioder etc. som kan finnas i lagsttflningen och som brukar gälla alla oavsett nattonalitet, alltså även för landels egna medborgare. Som exempel kan nämnas den på kontinenten vanliga regeln atl ingen ålderspension utgår till den som har arbetat kortare tid än 15 år i landet.

För alt lösa sådana problem, som alltså kan föreligga även för landets egna medborgare, fordras att man inför sammanläggningsregler, dvs. be-sfåmmelser om rätt att i ett land räkna sig tillgodo v"äntetider eller kvali-fikationsperioder som har fullgjorts i det andra landet. Delta har skett i den föreliggande svensk-österrikiska konventionen. Reglerna kan därtill

Prop. 1975/76:51

16

lätt utsträckas till att omfatta även tredje lands medborgare som är eller har varit försäkrade i länderna. En sådan utvidgning har skett i konven­tionen.

Den svensk-österrikiska konvenlionen skall således i princip gälla inte endast för svenska och österrikiska medborgare utan för var och en som omfattas eller har omfattats av socialförsäkringslagstiftningen i Sverige eller Österrike. Härigenom kan man alltså lösa sådana socialförsäkrings­problem som kan föreligga vid flyttning mellan de bägge länderna, oav­sett den flyttandes nationalitet. Detta innebär t. ex. alt en schweizisk medborgare, som har arbetat ett antal år i Sverige, efler flyttning lill Ös­terrike får rält att tillgodoräkna sig sina svenska ÄTP-år när det behövs för atl han skall få rält till pension från den österrikiska pensionsför­säkringen.

Utsträckningen av konventionsreglerna lUl tredje lands medborgare gäller inte i den mån särskilda inskränkningar görs. Så skall t. ex. reg­lerna om folkpension i konvenlionen endasi gälla för österrikiska med­borgare.

4.3 Sjukförsäkring

En person som flyttar från det ena landet lill det andra har enligl konvenlionen rätt all i inflyltningslandet räkna sig tillgodo försäkrings­tid i ulflyllningslandet. En sådan sammanläggning av försäkringslider är av värde i de fall där den österrikiska sjukförsäkringslagstiftningen kr"ä-ver en viss ttds försäkring för rält till en viss förmån. Detta gäller exem­pelvis för kontanta moderskapsförmåner för icke förvärvsarbetande kvinnor. Bestämmelsen har även betydelse bl. a. för rätten lill föräldra­penning för den som flyttar till Sverige, t. ex. en från Österrike hemvän­dande utlandssvensk.

De som är sjukförsäkrade i det ena landet och som tillfälligt vistas, exempelvis som turister, i det andra landet skall oavsett nationalitet vid akut behov av sjukvård ha rätt all få vård i vislelselandet enligt landels sjukförsäkringsregler. Delta innebär exempelvis att en svensk turist i Ös­terrike med iakttagande av konventionens bestämmelser gratis kan an-lila den offentliga öppna och slutna sjukvården i Österrike.

Övriga bestämmelser i konvenlionen rörande sjukförsäkring syflar lill alt garantera sjukvård från bosätlningslandels sjukförsäkring till dels pensionärer, dels kvarvarande familjemedlemmar till någon som är för­värvsverksam i det andra landet. Beslämmelserna saknar självständig betydelse för Sveriges del då alla här bosatta personer är sjukförsäkrade, men innebär en väsentligt förbätlad situation för vissa svenskar i Öster­rike.

Prop. 1975/76: 51

17

4.4 Pensionsförsäkring

4.4.1    Svensk folkpension

Folkpensioneringen ingår i det grundläggande trygghetssystem som har byggts upp för dem som är bosatta i Sverige. Den saknar motsvarig­het utanför Norden. Rätlen till folkpension är oberoende av tidigare av­giftsbetalning eUer förvärvsinsats. Med h"änsyn lill den särskilda karak­tär som folkpensioneringen härigenom har fått, har det inle ansetts möj­ligt att utan vidare i lagstiftningen likställa utländska medborgare med svenskar beiräffande rätten lill förmåner, utan de närmare villkoren för deras rätt till folkpension regleras genom konventioner med andra län­der.

De lösningar som har valls i konventionerna bygger på tanken atl det är naturligt att en utländsk medborgare får rätt till folkpensionsförmå­ner med samma belopp och på samma villkor i övrigt som en svensk medborgare om han har vistats en längre lid i Sverige och är bosatt h"är som pensionär. Väntetidens längd har tidigare varierat från konvention till konvention. De tider man nu har kommit fram till i konventionen med Österrike ansluter till dem som har upptagits i internationella ar­betsorganisationens konvention nr 118 om utlänningars likställande med ett lands egna medborgare i fråga om social trygghet.

Ålderspension kan enligt konventionens regler utgå till den som upp­fyller pensionsvillkoren i övrigt enligt lagstiftningen, om han är bosatt i Sverige sedan fem år när pensionsfrågan skall prövas och har varit bo­satt här sammanlagt tio år. För förtidspension är väntetiden fem år, men pension kan utgå ulan hinder av denna vänlelidsregel lill den som har varit normalt arbetsför minst etl år under den tid han har varit bosatt här.

Familjepension till österrikisk medborgare bosatt i Sverige utgår efler en väntelid av maximalt fem år. Det krävs alltid all antingen den av­lidne eller den efterlevande vid dödsfallet var bosatt i Sverige.

Denna lyp av regler för utländska medborgares rält till svensk folk­pension finns i aUa våra existerande socialförsäkringskonventioner. Kon­ventionslösningarna anknyter till tanken på folkpensioneringen som ett grundskydd och fömtsätter som redan angetts atl det är fråga om en person som är bosatt i Sverige som pensionär.

För den som har förvärvsarbetat och tjänat in en svensk ÄTP-pension kan folkpensionen samtidigt anses utgöra en ersättning för alt ÄTP-sys­temet inte ger förvärvspension för hela inkomsten. ÄTP utgår nämligen för den del av årsinkomsten som ligger över ett basbelopp, medan in­komster upp till basbeloppet avses kompenseras av folkpensionen. Mot bakgmnd h"ärav har man i de nu slutförda konventionsförhandlingarna enats om speciella föreskrifter rörande folkpension lill österrikiska med­borgare som inte uppfyller de tidigare angivna kraven för rätt till foik-

3    Riksdagen 1975/76. 1 saml. Nr 51

Prop. 1975/76: 51

18

pension men som har förvärvsarbetat i Sverige och tjänat in en tilläggs­pension. Folkpension enligt dessa till ÄTP-systemet anknutna regler skall ulgå oavsett bosätlningsland och ulan särskilda karenstider.

Reglerna blir tillämpliga t. ex. på österrikare som efter arbete i Sve­rige har återvänt till sitt hemland. Den enda förutsättningen för rält till folkpension enligt dessa regler är att en ÄTP-pension utgår. Den som erhåller ÄTP, men inte kan få folkpension enligt huvudregeln, skall er­hålla 1/30 av oavkortad folkpension för varje år med ÄTP-poäng. 1 fråga om förtidspension tas hänsyn inte bara till faktiska poängår ulan även tUl år, för vilka s. k. antagandepoäng tillgodoräknats inom ÄTP. När det g"äller familjepension anknyts pensionsberäkningen lill den av­lidnes ÄTP-år. Även här kan år med antagandepoäng ha betydelse. Vissa övergångsregler ges för den som har utfört förvärvsarbete i Sve­rige före år 1960 då ÄTP-systemet infördes.

Sammanfattningsvis kommer österrikiska medborgare att kunna er­hålla pension från den svenska folkpensioneringen enligl två alternativa regelsystem. Den som bor i Sverige sedan en längre lid får fuU folkpen­sion enligt samma regler som svenska medborgare. Den som inte bott tillräckligt länge i Sverige eller som har lämnat Sverige får en i förhål­lande till utgående ÄTP-pension uträknad pension från folkpensione­ringen dvs. oavkortad folkpension om han arbetat in ÄTP under 30 år och eljest 1/30 av oavkortad folkpension för varje år med ÄTP-poäng.

Jag vill i sammanhanget erinra om det samband som råder med be-skatlningsfrågorna. De avtal som Sverige under senare år har ingått med andra stater till undvikande av dubbelbeskattning vilar på principen atl socialförsäkringspensioner får beskattas av den stat som betalar ut pen­sionen även om förmånstagaren är bosatt i den andra staten.

Vissa remissinstanser har tagit upp frågan om svensk medborgares räll lill folkpension under bosättning utomlands. De har påpekat att konventionens regler om österrikisk medborgares rätt liU folkpension under bosättning utanför Sverige skiljer sig från dem som gäller för svenska medborgare bosatta utomlands. I denna fråga vill jag anmäla min avsikt att senare i dag föreslå tilläggsdirektiv till pensionskommittén (S 1970: 40). Jag kommer därvid alt förorda alt kommittén får i upp­drag alt i enlighet med de riktlinjer som gäller för den svensk-österri­kiska konventionen överväga en ändrad utformning av bestämmelserna om svensk medborgares räll till folkpension vid bosättning utomlands. I samband härmed kommer jag också att föreslå att kommittén vidare får överväga den av invandrarutredningen väckta tanken på lagfästa mini­miregler för folkpension för invandrare som inle omfattas av konven­tion.

4.4.2 Svensk allmän tilläggspension

Konventionen  föreskriver   att  en  person   som   inte  uppfyller  den

Prop. 1975/76: 51

19

svenska lagstiftningens krav på minst 3 år med ÄTP-poäng för rätt till ÄTP-pension har rätt att lägga samman sina österrikiska försäkringsår med sitt eller sina svenska ÄTP-år för att uppfylla treårskravet. Den svenska ÄTP-pensionens storlek beräknas däremot enbart på grundval av de år pension har intjänats i Sverige och registrerade ÄTP-poäng. Denna sammanläggningsregel skall tillämpas på alla personer oavsett nationalitet.

1 enlighet med hittills tillämpade principer har i konventionen från svensk sida gjorts förbehåll för att den svenska lagstiftningens regler om förmånligare beräkning av ÄTP för personer födda före år 1924 skall tillämpas endast på svenska medborgare.

LO har i sitt remissvar förordat att dessa övergångsbestämmelser skall sträckas ut att i viss omfattning gälla även för utländska medborgare. Enligt min mening bör behovet av övergångsbestämmelser för utländska medborgare som har arbetat h"är i landet före ÄTP-systemels tillkomst närmare övervägas. 1 det förslag till tilläggsdirektiv till pensionskommit­tén jag avser att lägga fram kommer jag därför att förorda att kommit­tén även får överväga frågan om tillskapande av sådana regler.

4.4.3 Den österrikiska pensionsförsäkringen

Betr"åffande den österrikiska pensionsförs"äkringen g"äller enligt kon­ventionen att den som har arbetat i Österrike men inte uppfyller det ös­terrikiska kravet på ett visst antal försäkringsår för rätt till pension (t. ex. 15 år för ålderspension) har rält att medräkna svenska ÄTP-år för att uppfylla de österrikiska kraven.

Den österrikiska pensionens storlek beräknas enligt konventionen med utgångspunkt från vad som skulle ha utgått om den sammanlagda för­säkringstiden hade fullgjorts i Österrike och på grundval av de inkomster som uppburits i Österrike. Äv denna teoretiskt beräknade pension utbe­talas den del som svarar mot förhållandet mellan försäkringstiden i Ös­terrike och den sammanlagda försäkringsliden. Eftersom pension enligt österrikisk lagstiftning tjänas in efter en skala som är progressiv i förhål­lande till försäkringsliden medför beaktandet av de svenska ÄTP-åren vid pensionsberäkningen alt den österrikiska pensionen i regel blir högre än den eljest skulle ha blivit.

En person som har arbetat tio år i Sverige och tio år i Österrike får t. ex. till följd av dessa samordningsregler dels svensk ÄTP svarande mot de tio åren i Sverige, dels österrikisk pension motsvarande hälften av den pension som skulle ha utgått vid en försäkringstid av 20 år.

4.5 Förmåner vid arbetslöshet

Beträffande förmåner vid arbetslöshet gäller i konventionen alt en försäkrad som flyttar från det ena landet till det andra har rätt att tillgo-

Prop. 1975/76: 51

20

doräkna sig den tid han har arbetat i utflyttningslandet vid prövning av rätten till kontantstöd vid arbetslöshet i inflyltningslandet. Ett villkor är dock att han faktiskt har förvärvsarbetat minst fyra veckor i inflytt­ningslandet under de senaste tolv månaderna.

Arbetsmarknadsstyrelsen har i sitt remissvar föreslagit att de fyra vec­kornas förvärvsarbete i inflyttningslandet skall ligga omedelbart före framställningen om ersättning. Jag vill för min del, efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementet, erinra om all vi i Sverige har en reglerad invandring med krav på arbetstillstånd för utomnordiska medborgare. Bl. a. med hänsyn härtill anser jag att det knappast förelig­ger sådana spekulationsrisker som arbetsmarknadsstyrelsen torde avse att förebygga med sitt förslag. Jag finner därför ifrågavarande regel i konventionen tillfyllest.

4.6 Avslutande synpunkter

Den svensk-österrikiska konventionen om social trygghet har fått en utformning som på flera områden skiljer den från de socialförsäkrings­konventioner som Sverige tidigare har ingått. I fråga om förmånerna g"äller detta i första hand reglerna rörande svensk folkpension. Jag vill förorda att de principer som ligger till grund för konvenlionen så långl det är möjligt och befogat tillämpas när Sverige sluter socialförsäkrings-konventioner med andra länder liksom när gällande äldre sådana kon­ventioner revideras. Med hänsyn härtill har jag ansett atl konvenlionen är av sådan vikt att den bör föreläggas riksdagen för godkännande.

I ställningstagandet ligger att regeringen efter inhämtande av riksda­gens godk"ännande av denna konvention bör kunna ingå framtida över­enskommelser av förevarande slag med andra länder ulan att riksdagen skall nödgas pröva de enskilda konventionsärendena, förutsatt all kon­ventionerna lill sin uppläggning inte väsentligt avviker från den svensk­österrikiska.

5   Hemställan

Med hänvisning tiU vad jag nu har anfört hemstäUer jag att.rege­ringen föreslår riksdagen alt godkänna den konvention mellan Sverige och Österrike om social trygghet med därtill hörande slutprotokoll som har undertecknats den 11 november 1975.

6    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som före­draganden har lagt fram.

Prop. 1975/76: 51

2r

Bilaga

Konvention mellan Konungariket Sverige och Republiken Österrike om social trygghet

Konungariket Sverige och Republiken ÖslerrUie, som önskat reglera de båda sta­ternas ömsesidiga förbindelser på den so­ciala trygghetens område, har överenskom­mit atl sluta följande konvention:

Abkommen zvrischen der Republik Österreich und dem Königreich Schwe-den iiber soziale Sicherheit

Die Republik Österreich und das König­reich Schweden von dem Wunsche gelei-let, die gegenseiligen Beziehungen zwischen den beiden Sfaaten auf dem Gebiet der Sozialen Sicherheit zu regeln, sind tiber-eingekommen, folgendes Abkommen zu schlieBen:

AVDELNING 1

Allmänna bestämmelser

Artikel I

1. I denna konvention avses med uttryc­ken

1)

"Österrike" Republiken Österrike, "Sverige" Konungariket Sverige;

2)

"territorium"

med avseende på Österrike dess förbundsterritorium, med avseende på Sverige dess territorium;

3) "medborgare"

med avseende på Österrike en person med österrikiskt medborgar­skap eller en person tillhörande del tyska språkområdet ("Volksdeulscher"), som är statslös eller vars medborgar­skap icke kunnat avgöras och som ej blott tiUfälligt uppehöll sig på Öster­rikes territorium den 11 juli 1953, den j 1 januari 1961 eller den 27 november 1961,

med avseende på Sverige en person med svenskt medborgarskap;

4) "lagstiftning"

lagar, förordningar och administrativa föreskrifier rörande de i artikel 2 första stycket angivna grenama av social trygghet;

5) "behörig myndighet"

med avseende på Österrike förbundsministem för sociala frågor el­ler, såvitt avser familjebidrag, förbunds-

ÄBSCHNITT 1

Allgemeine Bestimmungen

Artikel 1

(1) In diesem Abkommen bedeuten die Ausdriicke

1. Öslerreich"

die Republik Österreich,

Schweden"

das Königreich Schweden;

2. Gebiet"

in bezug auf Österreich dessen Bundesgebiet, in bezug auf Schweden dessen Staalsgebiel;

3. Slaalsangehöriger"

in bezug auf Österreich dessen Staatsburger öder eine Person deulscher Sprachzugehörigkeit (Volks­deulscher), die slaalenlos isl öder deren Slaalsangehörigkeit ungeklärt isl und die sich am 11. Juli 1953, am 1. Jänner 1961 öder am 27. November 1961 nicht nur voriibergehend im Gebiet von Österreich aufgehalten hat,

in bezug auf Schweden eine Person  schwedischer  Slaalsange­hörigkeit;

4. Rechtsvorschriften"

die Gesetze, Verordnungen imd Sat-zungen, die sich auf die im Artikel 2 Absatz 1 bezeichneten Zweige der So­ zialen Sicherheit beziehen;

5.   zuständige Behörde"

in bezug auf Österreich

den Bundesminister fur soziale Ver-waltung, hinsichtlich der Familienbei-

Prop. 1975/76:51

22

finansministern,

med avseende på Sverige regeringen eller den myndighet rege­ringen bestämmer;

6)     "försäkringsorgan"

det organ eller den myndighet som sva­rar för tUlämpningen av den i artikel 2 angivna lagstiftningen eUer del därav;

7)     "behörigt försäkringsorgan"

det försäkringsorgan som är behörigt enligt den tillämpliga lagstiftningen;

8)     "familjemedlem"

en famUjemedlem enligt den tillämp­liga lagstiftningen;

9)  "försäkringsperioder"

avgLftsperioder, anställningsperioder, pe­

rioder för utövande av annan förvärvs­

verksamhet eller bosättningsperioder,

som i den lagstiftning enligt vilken de

fullgjorts betecknas eller betraktas som

försäkringsperioder, samt andra tidspe­

rioder i den mån de i nämnda lagstift­

ning betraktas som likvärdiga med för­

säkringsperioder, däribland kalenderår,

för vilka inom den svenska försäkring­

en för tUläggspension pensionspoäng

har tiUgodoräknats på gmnd av ansfäll-

ning eller annan förvärvsverksamhet un­

der det ifrågavarande året eUer en del

därav;

10)

"kontantförmån", "pension" eller "liv­ränta" en kontantförmån, pension eUer livränta inberäknat alla däri ingående delar som utges av allmänna medel och alla förhöjningar, anpassningsbelopp, tUlägg, engångsersättningar samt åter­betalningar av avgifter;

11)

"familjebidrag"

med avseende på Österrike

famUjebidrag,

med avseende på Sverige

aUmänna barnbidrag. 2. 1 deima konvention har andra före­kommande uttryck den innebörd som tUl­kommer dem  enUgt den  lillämpliga lag­stiftningen.

hilfen den Bundesminister fiir Finan-

zen,

in bezug auf Schweden

die Regiemng öder die Behörde, die sie

bestinmit;

6. Träger"

die Einrichtung öder die Behörde, der die Durchfuhrung der im Artikel 2 bezeichneten Rechlsvorschriften öder eines Teiles davon obliégt;

7. zusländiger Träger"

den nach den anzuwendenden Rechls­vorschriften zuständigen Träger;

8. FamUienangehöriger"

einen Familienangehörigen nach den anzuwendenden Rechlsvorschriften;

9. Versichemngszeiten"

die Beitragszeilen, die Beschäftigungs-zeiten, die Zeiten einer anderen Er-werbslätigkeit öder die Zeiten des ge-wöhnlichen Aufenlhalts, die in den Rechlsvorschriften, nach denen sie zu-riickgelegt wurden, als Versicherungs-zeilen bestimmt öder anerkannt sind, ferner Zeiten, soweit sie in diesen Rechlsvorschriften als den Versicher-ungszeiten gleichwertig anerkannt sind; damnter Kalenderjahro, fiir welche in der schwedischen Versicherung fiir Zu-salzpension Pensionspunkte aufgrund einer Beschäftigung öder einer anderen Erwerbstätigkeit während des betref-fenden Jahres öder eines Teiles davon gulgeschrieben sind;

10.

GeIdleistung", Rente" öder Pension" eine Geldleistung, Rente öder Pension einschliesslich aller ihrer Teile aus öf-fentlichen Mitleln, aller Zuschläge, An-passungsbeträge, Zulagen sowie Kapi-talsabfindungen und Zahlungen, die als Beitragserstattungen   geleistet   werden;

11.

FamUienbeUiUfe"

in bezug auf Österreich

die Familienbeihilfe

in bezug auf Schweden

das allgemeine Kindergeld. (2) ln diesem Abkommen haben andere Ausdrucke die Bedeutung, die ihnen nach den   betreffenden   Rechlsvorschriften   zu-kommt.

Prop. 1975/76: 51

23

Artikel 2

1.  Denna konvention  är  tiUämplig på

1) den österrikiska lagstiftningen om

a)

sjukförsäkring,

b)

yrkesskadeförsäkring,

c)

pensionsförsäkring,

d) arbetslöshetsförsäkring,

e) familjebidrag;

2) den svenska lagstiftningen om

a) sjukförsäkring   med   föräldraförsäk­

ring,

b)  yrkesskadeförsäkring,

c) folkpension,

d) försäkring för tUläggspension,

e) arbetslöshetsförsäkring   och   kontant

arbetsmarknadsstöd,

f)  allmänna barnbidrag.

2.

Denna konvention är icke tillämplig på lagstiftning om ett nytt system eller en ny gren av social trygghet och ej heller på system för offer för kriget eUer dess följder.

3.

Lagstiftning som följd av överens­kommelse med en tredje stat beaktas ej vid tillämpningen av denna konvention.

Artikel 2

(1)    Dieses Abkommen bezieht sich

1.   auf   die   österreichischen   Rechlsvor­

schriften uber

a)

die Krankenversichemng;

b)

die UnfaUversichemiig;

c)

die Pensionsversichemng;

d) die Arbeitslosenversichemng;

e) die FamUienbeihilfe;

2. auf die schwedischen Rechlsvorschriften

uber

a)

die Krankenversichemng einschlieB-lich der Eltemversichemng;

b)

die Unfallversicherung;

c)

die Volkspension;

d) die Versichemng fiir Zusalzpension;

e)            die Arbeitslosenversichemng und die

Ärbeitsmarktunterstiitzung (kontant

arbetsmarknadsstöd);

f)  das allgemeine Kindergeld.

(2)

Dieses Abkommen bezieht sich nicht auf Rechlsvorschriften iiber ein neues Sy­stem öder einen neuen Zweig der Sozialen Sicherheit und nicht auf Systéme fur Opfer des Krieges und seiner Folgen.

(3)

Rechlsvorschriften, die sich aus Ober-einkommen mit drillen Staaten ergeben, sind bei Änwendung dieses Abkommens nicht zu beriicksichtigen.

Artikel 3

Denna konvention gäller, i den mån ej annat däri föreskrives, för de fördragsslu­tande staternas medborgare, för personer som är eller varit omfattade av lagstiftning­en i någon av de fördragsslutande statema samt för personer som härleder sin rätt från en sådan person.

Artikel 3

Dieses Abkommen gilt, soweit es nichts anderes bestimmt, fur die Staatsangehörigen der Vertragsstaaten, fiir Personen, fur welche die Rechlsvorschriften eines der Ver­tragsstaaten gellen öder galten und fur Personen, die ihre Rechte von einer der vorher genannten Personen ableilen.

Artikel 4

Vid tillämpning av en fördragsslutande stats lagstiftning likstäUes, i den mån ej annat föreskrives i denna konvention, den andra fördragsslutande statens medborgare med den förstnämnda statens egna med­borgare.

Artikels

Pensioner, livräntor och andra kontant­förmåner utom förmåner vid arbetslöshet utges, i den mån i denna konvention ej annat föreskrives, även när den som är be-

Artikel 4

Bei Änwendung der Rechlsvorschriften eines Vertragsstaates slehen, soweit dieses Abkommen nichts anderes bestimmt, dessen Staatsangehörigen die Staatsangehörigen des anderen Vertragsstaates gleich.

Artikel 5

Pensionen, Renten und andere Geld-leislungen, mit Ausnahme der Leistungen bei Arbeilslosigkeit, sind, soweit dieses Ab­kommen   nichts   anderes   bestimmt,   auch

Prop. 1975/76: 51

24

rätligad till förmånen uppehåller sig inom den andra fördragsslutande statens territo-

wenn der Berechtigte sich im Gebiet des anderen Vertragsstaates aufhält, zu zahlen.

Artikel 6

1 den mån enligt en fördragsslutande stats lagstiftning utövning av förvärvsverksamhet eller obligatorisk tUlhörighet till pensions­försäkringen har rättslig återverkan på en socialförsäkringsförmån, medför en likartad förvärvsverksamhet eller en likartad obli­gatorisk försäkringstillhörighet i den andra fördragsslutande staten samma rättsverkan.

Artikel 6

Soweit nach den Rechlsvorschriften eines Vertragsstaates eine Erwerbstätigkeit öder eine Pflichtversicherang in der Pensions­versichemng rechtliche Auswirkungen auf eine Leistung der Sozialversichemng haben, kommt die gleiche Wirkung auch einer gleichartigen Erwerbstätigkeit öder einer gleichartigen Pflichlversichemng im ande­ren Vertragsstaat zu.

AVDELNING 

II

Bestämmelser om tillämplig lagstiftning

Artikel 7

Där ej annat följer av artiklarna 8 och 9 skall på förvärvsverksamma personer lag­stiftningen i den fördragsslutande stat lUl-lämpas, inom vars territorium förvärvsverk­samheten utövas. Delta gäller vid utövande av förvärvsverksamhet som arbetstagare även när arbetstagaren är bosatt eller hans arbetsgivare har sill huvudkontor i den and­ra fördragsslutande staten.

Artikel 8

1.

Om en arbetstagare, som sysselsätts i en fördragsslutande stat av etl företag, hos vilket han regelmässigt är anställd, av detta förelag utsänds till den andra fördragsslu­tande statens territorium för att ulföra ar­bete för företagets räkning, liUämpas lag­stiftningen i den förstnämnda fördragsslu­tande staten fortsättningsvis intill utgången av den tjugofjärde kalendermånaden efter utsändandet som om arbetstagaren fortfa­rande sysselsattes på dess territorium.

2.

Om en arbetstagare med anställning hos ett luftfartsföretag, som har sill huvud­kontor i en fördragsslutande stal, utsänds från dess territorium till den andra fördrags­slutande statens territorium, lUlämpas lag­stiftningen i den förstnämnda staten som om han fortfarande sysselsattes på dess ter­ritorium. Upprätthåller ell svenskt luftfarts­förelag en filial eller ständig representation

ÄBSCHNITT 

II

Bestimmungen iiber die anzuwendenden Rechtsvorschriften

Artikel 7

Unbeschadel der Artikel 8 und 9 unter-liegen Erwerbstätige den Rechlsvorschriften des Vertragsstaates, in dessen Gebiet die Erwerbstätigkeit ausgeiibt wird. Dies gilt bei Ausubung emer unselbständigen Er­werbstätigkeit auch dann, wenn sich der Wohnort des Dienstnehmers öder der Sitz seines Dienslgebers im Gebiet des anderen Vertragsstaates befindel.

Artikel 8

(1)

Wird ein Dienslnehmer, der im Ge­biet eines Vertragsstaates von einem Unter-nehmen beschäfligt wird, dem er gewöhn-lich angehört, von diesem Unternehmen zur Äusfuhmng einer Ärbeit fur dessen Rechnung in das Gebiet des anderen Ver­tragsstaates enlsendet, so sind bis zum Ende des 24. Kalendermonats nach dieser Ent-sendung die Rechlsvorschriften des ersten Vertragsstaates so weiter anzuwenden, als wäre er noch in dessen Gebiet beschäfligt.

(2)

Wird ein Dienslnehmer eines Luft-fahrtunternehmens mil dem Sitz im Gebiet eines Vertragsstaates aus dessen Gebiet in das Gebiet des anderen Vertragsstaates enl­sendet, so sind die Rechtsvorschriften des ersten Vertragsstaates so weiter anzuwen­den, als wäre er noch in dessen Gebiet beschäfligt. Unterhält ein schwedisches Luftfahrtunternehmen   in   österreich   eine

Prop. 1975/76: 51

25

i Österrike, tUlämpas den österrikiska lag­stiftningen på arbetstagare som är anställda hos filialen eller representationen.

3. På etl fartygs besättning och andra ej blott tillfälligt på elt fartyg sysselsatta per­soner tillämpas lagstiftningen i deii fördrags­slutande stal, vars flagga fartyget för.

Artikel 9

För diplomatiska företrädare och karriär­konsuler samt för den administrativa och tekniska personalen hos beskickning och hos konsulat, som förestås av karriärkonsul, lik­som även för medlemmar av beskickning­ens respektive konsulatets tjänstepersonal och för personer som uteslutande är anställ­da i privat tjänst i hushåUet hos diploma­tiska företrädare, karriärkonsuler och med­lemmar av konsulat, som förestås av karriär­konsul, skall, i den mån denna personkrets omfattas av Wienkonventionen om diplo­matiska förbindelser respektive Wienkon­ventionen om konsulära förbindelser, be­stämmelsema i dessa konventioner vara till-lämpliga.

Artikel 10

På gemensam framstäUning av arbets­tagare och arbetsgivare eller på framsläll­ning av självständigt förvärvsverksam person kan den behöriga myndigheten i den för­dragsslutande stat, vars lagstiftning enligt artiklarna 79 skall vara tillämplig, medge befrielse från denna lagstiftning under för­ulsällning alt personen i fråga blir omfattad av den andra fördragsslutande statens lag­stiftning. Vid avgörandet skall beaktas för­värvsverksamhetens art och under vilka för­hållanden den bedrivs. Före avgörandet skall behörig myndighet i den andra för­dragsslutande staten beredas tiUfälle lill ställ­ningstagande. Är arbetstagare icke syssel­satt i denna stat, skall han behandlas som om han var sysselsatt där.

Zweigniederlassung öder ständige Ver-tretung, so sind auf die von ihr beschäftig-ten Dienslnehmer die österreichischen Rechlsvorschriften anzuwenden.

(3) Die Besatzung eines Seeschiffes sowie andere nicht nur vorubergehend auf einem Seeschiff beschäftigte Personen unlerliegen den Rechtsvorschriften des Vertragsstaates, dessen Flagge das Schiff fuhrt.

Artikd 9

Fiir Diplomaten und Bemfskonsuln und fur das Verwallungs- und lechnische Personal der von Diplomalen und Bemfskonsuln ge-leiteten Vertretungsbehörden sowie fiir Mil-glieder des diensttichen Hauspersonals dieser Vertretungsbehörden und fur die aus-schlieBlich bei Diplomalen, Bemfskonsuln und Mitglieder der von Bemfskonsuln ge-leileten Vertretungsbehörden beschäfligten privaten Hausangeslellten gellen soweit dieser Personenkreis in der Wiener Kon­vention iiber diplomatische Beziehungen beziehungsweise in der Wiener Konvention uber konsularische Beziehungen erfaBl isl die Bestimmungen dieser Konventionen.

Artikd 10

Auf gemeinsamen Äntrag des Dienst­nehmers und des Dienslgebers öder auf Äntrag sonstiger Erwerbstätiger känn die zuständige Behörde des Vertragsstaates, des­sen Rechtsvorschriften nach den Artikeln 7 bis 9 anzuwenden wären, die Befreiung von diesen Rechtsvorschriften zulassen, wenn die in Betrachl kommende Person den Rechtsvorschriften des anderen Vertrags­staates unterstellt wird. Bei der Entschei-dung isl auf die Ärt und die Umslände der Erwerbstätigkeit Bedacht zu nehmen. Vor der Entscheidung isl der zuständigen Behörde des anderen Vertragsstaates Ge-legenheit zur Stellungnahme zu geben. Ist der Ärbeitnehmer nicht in dessen Gebiet beschäfligt, so ist er so zu behandeln, als ob er in diesem Gebiet beschäfligt wäre.

Prop. 1975/76: 51

26

AVDELNING 111

Särskilda bestämmelser

Kapitel 1. Sjukdom och moderskap

Artikel 11

Har någon fullgjort försäkringsperioder enligt båda de fördragsslutande staternas lagstiftningar, skall dessa för förvärv av rätt till en förmån sammanräknas i den mån de icke sammanfaller.

ÄBSCHNITT m

Besondere Bestimmungen

Kapitel 1. Krankheit und Mutterschaft

Artikd 11

Hat eine Person nach den Rechtsvor­schriften beider Vertragsstaaten Versiche-rungszeiten erworben, so sind diese fur den Erwerb eines Leistungsanspmches zusam-menzurechnen, soweit sie nicht auf dieselbe Zeit enlfallen.

Artikd 12

Är någon bosatt i en fördragsslutande stat och enligt lagstiftningen i denna stat be­rättigad tUl sjukvårdsförmåner, erhåller han under tUlfällig vistelse i den andra fördrags­slutande staten sjukvårdsförmåner enligt denna stals lagstiftning på det behöriga för­säkringsorganets bekostnad, om han på grund av sitt tillstånd är i omedelbart be­hov av sådana förmåner.

Artikd 12

Besleht fur eine Person, die sich im Ge­biet eines Vertragsstaates gewöhiUich auf­hält, nach den Rechtsvorschriften dieses Slaates Anspruch auf Sachleistungen, so erhält sie bei einem vorubergehenden Auf-enthalt im Gebiet des anderen Vertrags­staates zu Lasten des zuständigen Trägers Sachleistungen nach den Rechtsvorschriften dieses Slaates, wenn ihr Zustand sofort die Gewähmng solcher Leistungen erforderlich macht.

Arlikd 13

Familjemedlemmar till den som är bosalt i en fördragsslutande stal och enligt dess lagstiftning är försäkrad erhåller om de är bosatta i den andra fördragsslutande staten, sjukvårdsförmåner enligt den lagstiftning som försäkringsorganet för deras bosätt­ningsort har all lillämpa.

Artikd 13

Die Familienangehörigen einer Person, die sich im Gebiet eines Vertragsstaates ge-wöhnlich aufhält und die nach den Rechts­vorschriften dieses Vertragsstaates versichert isl, erhållen, wenn sie sich im Gebiet des anderen Vertragsstaates gewöhnlich auf-halten, Sachleistungen nach den fur den Träger ihres gewöhnlichen Aufenthallsortes massgebenden Rechtsvorschriften.

Artikd 14

1.

Åtnjuter någon pension från de för­dragsslutande statemas pensionsförsäkring­ar, tillämpas på honom lagstiftningen om sjukförsäkrmg för pensionstagare i den för­dragsslutande stat, i vHken han är bosatt. 1 fall då pension utges enbart enligt lagstift­ningen i den andra fördragsslutande staten betraktas därvid denna pension som pension från den förstnämnda fördragsslutande sta­ten.

2.

Första stycket äger moisvarande till­lämpning på pensionssökande.

Artikel 14

(1)

Auf Pensionsempfänger aus der Pen­sionsversichemng der Vertragsstaaten sind die Rechtsvorschriften uber die Kranken­versichemng der Pensionisten des Vertrags­staates anzuwenden, in dessen Gebiet sich die Pensionsempfänger gewöhnlich aufhal-ten. Dabei gUt bei Gewährung einer Pen­sion nur nach den Rechtsvorschriften des anderen Vertragsstaates diese Pension als Pension des ersten Vertragsstaates.

(2)

Absatz 1 gilt entsprechend fiir Pen-sionswerber.

Prop. 1975/76: 51

27

Artikd 15

-14 tiU-

I fall som avses i artiklarna 12-handahålles förmånema i fråga

i Österrike

av distriktssjukkassan för arbetare och tjänstemän för vistelse- respektive bosätt­ningsorten,

i Sverige

av försäkringskassan för vistelse- respek­tive bosättningsorten.

Artikel 16

Frågor om ersättning för sjukvårdsförmå­ner som tUlhandahållits enligt artikel 12 regleras genom överenskommelse mellan de båda fördragsslutande staternas behöriga myndigheter.

Artikel 15

Die nach den Artikeln 12 bis 14 in Be­trachl kommenden Leistungen werden ge-währt

in österreich

von der fur den Aufenthaltsort der be­treffenden Person zuständigen Gebietskran-kenkasse fur Arbeiter und Angestellte,

in Schweden

von der fur den Aufenthaltsort der be­treffenden Person zuständigen Versiche-rungskasse.

Artikel 16

Die Art und Weise betreffend Erstattun-gen fur nach Artikel 12 gewährte Sachlei­stungen wird durch eine Vereinbamng zwi­schen den zuständigen Behörden der beiden Vertragsstaaten geregelt.

Kapitel 2. Ålderdom, invaliditet och dödsfaU (pensioner)

DEL 1

Utgivande  av  pensioner  enligt  österrikisk lagstiftning

Arlikd 17

Har någon fullgjort försäkringsperioder enligt båda de fördragsslutande staternas lagstiftningar, skaU dessa för förvärv av rätt till förmåner enligt den österrikiska lag­stiftningen sammanräknas i den mån de icke sammanfaller.

Arlikd 18

1. Görs ansökan om pension av någon, som fullgjort försäkringsperioder enligt bå­da de fördragsslutande staternas lagstift­ningar, eller av hans efterlevande, bestäm­mer det behöriga österrikiska förs"äkrings-organet pensionsförmånerna pä följande sätt:

a)

försäkringsorganet fastställer enligt den lagstiftning som det har att tillämpa, hum­vida personen i fråga med sammanräkning av försäkringsperioderna uppfyller villko­ren för rätt till förmånen;

b)

befinnes rätt till en förmån föreligga, beräknar försäkringsorganet det teoretiska belopp som skulle ha bevUjats, om alla för­säkringsperioder som fullgjorts enligt de bå-

Kapitel 2. Alter, Invalidität und Tod (Pensionen)

TEIL 1

Gewährung von Pensionen nach den östet' reichischen Rechtsvorschriften

Artikd 17

Hat eine Person nach den Rechtsvor­schriften beider Vertragsstaaten Versicher-ungszeiten erworben, so sind diese fiir den Erwerb eines Leistungsanspmches nach den österreichischen Rechtsvorschriften zusam-menzurechnen, soweit sie nicht auf dieselbe Zeit enlfallen.

Artikel 18

(1) Beanspmchen eine Person, die nach den Rechtsvorschriften beider Vertragsstaa­ten Versichemngszeiten erworben hat, öder ihre Hinterbliebenen eine Pension, so hat der zuständige österreichische Träger die Lei­stungen auf folgende Weise feslzustellen:

a)

Der Träger hat nach den von ihm anzuwendenden Rechtsvorschriften feslzu­stellen, ob die betreffende Person unter Zusammenrechnung der Versichemngszei­ten Anspruch auf die Leistung hat;

b)

besleht ein Änspmch auf eine Lei­stung, so hat der Träger zunächst den Iheo-retischen Betrag der Leistung zu berechnen, die zustehen wurde, wenn alle nach den

Prop. 1975/76: 51

28

da fördragsslutande staternas lagstiftningar hade fuUgjorls i Österrike, varvid om för­månens belopp ej beror av försäkringstidens längd delta belopp anses som teoretiskt be­lopp;

c) därefter beräknar försäkringsorganet på grundval av del enligt bestämmelserna under b framräknade beloppet den delför­mån, vars utgivande skall ankomma på för­säkringsorganet, efter förhåUandet mellan längden av de försäkringsperioder, som skall beaktas enligt dess lagstiftning, och den sammanlagda längden av de försäkringspé-rioder, som skall beaktas enligt båda de för­dragsslutande staternas lagstiftningar.

2. Uppgår den sammanlagda längden av de försäkringsperioder, som för förmånens beräkning skall beaktas enligt den öster­rikiska lagstiftningen, inte till tolv månader, utges ingen förmån enligl denna lagstift­ning, såvida inte enligt den österrikiska lag­stiftningen rätt till pension föreligger även ulan lillämpning av artikel 17.

Rechtsvorschriften der beiden Vertrags­staaten zuruckgeleglen Versichemngszeiten in Österreich zuriickgelegt worden wären. Ist der Betrag der Leistimg von der Ver-sichemngsdauer unabhängig, so gUt dieser Betrag als theoretischer Betrag;

c) sodann hat der Träger die geschuldete Teilleistung auf der Gmndlage des nach lilera b errechneten Betrages nach dem Verhällnis zu berechnen, das zwischen der Dauer der nach seinen Rechtsvorschriften zu berucksichtigenden Versichemngszeiten und der Gesamldauer der nach den Rechts­vorschriften beider Vertragsstaaten zu be-riicksichtigenden Versicherungszeiten be­sleht.

(2) Erreichen die Versicherungszeiten, die nach den österreichischen Rechtsvor­schriften zu berucksichtigen sind, insgesamt nicht zwölf Monale fur die Berechnung der Leistung, so wird nach diesen Rechlsvor­schriften keine Leistung gewährl, es set denn, daB nach den österreichischen Rechts­vorschriften auch ohne Änwendung des Artikels 17 ein Anspruch auf Pension be­sleht.

Arlikd 19

För de behöriga österrikiska försäkrings-organeris tillämpning av artiklarna 17 och 18 skall gäUa följande regler:

1)

För fastställande av försäkringsgren och behörigt försäkringsorgan inom pen­sionsförsäkringen beaktas endast österrikis­ka försäkringsperioder.

2)

Som enligl den svenska lagstiftningen fullgjorda försäkringsperioder anses förs"äk-ringsperioder inom den svenska försäkringen för tilläggspension samt bosätlningsår före år 1960, för vilka för personen i fråga be­ räknats till statlig inkomstskatt taxerad in­komst.

3)

Artiklarna 17 och 18 gäller ej för fast­ställande av rätt till och beräkning av en­gångsbelopp för långvarig tjänst från den österrikiska pensionsförsäkringen för gmv-arbetare.

4)

För tillämpningen av artikel 18 första stycket gäller följande:

a) vid beaktandet av svenska försäkrings-

Artikd 19

Die zuständigen österreichischen Träger haben die Artikel 17 und 18 nach folgen-den Regeln anzuwenden:

1.

Fur die Festslellung der Leistungs-zugehörigkeit und Leistungszusländigkeil in der Pensionsversichemng werden nur öster­reichische Versicherungszeiten beriicksich-tigl.

2.

Als nach den schwedischen Rechts­vorschriften zuriickgelegte Versicherungs­zeiten gelten Versichemngszeiten in der schwedischen Versicherung uber die Zusalz­pension sowie vor dem Jahre 1960 gelegene Zeiten des gewöhnlichen Aufenthalls, wäh­rend der die betreffende Person der staat-lichen Einkommensteuer in Schweden un-terlag.

3.

Artikel 17 und 18 gellen nicht fur die Anspruchsvoraussetzungen und fur die Leistung des Bergmannstreuegeldes aus der österreichischen knappschaftlichen Pensions­versichemng.

4.

Bei der Durchfiihrung des Artikels IS Absatz 1 gUt folgendes:

a) Schwedische Versicherungszeiten sind

Prop. 1975/76: 51

29

perioder tiUämpas icke den österrikiska lag­stiftningens bestämmelser om förutsättning­ar för försäkringsperioders tillgodoräknan­de;

b)    sammanfallande försäkringsperioder

beaktas till sin verkliga längd;

c)  beräkningsunderlaget bildas uteslutande

av försäkringsperioder som fullgjorts inom

den österrikiska pensionsförsäkringen;

d)    försäkringsavgifter för tilläggsförsäk­

ring, förmånstillägg och utjämningstiUägg

beaktas ej.

5)   För tillämpningen av artikel 18 första

stycket c gäller följande:

a)

överstiger den sammanlagda längden av försäkringsperioder, som skall beaktas enligt båda de fördragsslutande staternas lagstiftningar, den försäkringstid, som enligt den österrikiska lagstiftningen högst beaktas vid beräkning av pensionens höjningsbelopp, beräknas den delpension, vars utgivande skall ankomma på försäkringsorganet, efter förhållandet mellan längden av de försäk­ringsperioder, som skall beaktas enligl den österrikiska lagstiftningen, och det nyss­nämnda högsta antalet försäkringsmånader;

b)

hjälplöshetstillägg beräknas enligt den österrikiska lagstiftningen på grundval av den österrikiska delpensionen inom ramen för de proportionellt reducerade gränsbe­loppen; skulle pensionsrält föreligga med hänsyn lagen uteslutande lill försäkrings­perioder, som skall beaktas enligl österri­kisk lagstiftning, utgår emellertid hjälplös­hetstillägget i proportion till pensionen, så­vida inte förmånsförhöjning på grund av hjälplöshet utges enligt den svenska lagstift­ningen.

6)

Del enligl artikel 18 första stycket c framräknade beloppet förhöjs under alla omständigheter med förhöjningsbelopp på grund av försäkringsavgifter för lilläggsför-säkring, med förmånsförhöjning inom för­säkringen för gmvarbelare, med hjälplös-helslUlägg och med utjämningstiUägg enligt den österrikiska lagstiftningen.

7)

Är enligt den österrikiska lagstiftningen utgivandet av förmåner inom pensionsför­säkringen för gruvarbetare beroende av all

ohne Änwendung der österreichischen Rechtsvorschriften uber die Anrechenbar-keit zu berucksichtigen.

b)

Sich deckende Versichemngszeiten sind mit ihrem tatsächUchen AusmaB zu berucksichtigen.

c)

Die Bemessungsgmndlage wird aus-schlieBlich aus den in der österreichischen Pensionsversichemng erworbenen Versiche­rungszeiten gebildet.

d)   Beilräge zur Höherversichemng, der

Leislungszuschlag und die Ausgleichszulage

bleiben auBer Änsalz.

5.   Bei DurchfiJhmng des Artikels 18

Absatz 1 lilera c gilt folgendes:

a)

Obersleigt die Gesamldauer der nach den Rechtsvorschriften beider Vertragsstaa­ten zu berucksichtigenden Versicherungs­zeiten das nach den österreichischen Rechts­vorschriften fur die Bemessung des Sleige-rungsbetrages feslgelegte Höchslausmafi, so isl die geschuldete TeUpension nach dem Verhällnis zu berechnen, das zwischen der Dauer der nach den österreichischen Rechts­vorschriften zu beriicksichtigenden Versi­cherungszeiten und dem erwähnlen Höchst-ausmaB von Versicherungsmonalen be­sleht.

b)

Der Hilflosenzuschuss ist von der österreichischen TeUpension innerhalb der anleilmässig gekurzlen Grenzbelräge nach den österreichischen Rechtsvorschriften zu berechnen. Beslunde hingegen allein auf-gmnd der nach österreichischen Rechtsvor­schriften zu beriicksichtigenden Versiche­rungszeiten Anspruch auf Pension, so ge-biihrl der Hilflosenzuschuss in dem dieser Pension entsprechenden Ausmass, es sei denn, dass nach den schwedischen Rechls­vorschriften eine Erhöhung der Leistung wegen Hilflosigkeit gewährt wird.

6.

Der nach Artikel 18 Absatz 1 litera c errechnete Betrag erhöht sich allenfalls um Sleigemngsbeträge fur Beträge zur Höher­versichemng, um den knappschaftlichen Leislungszuschlag, den Hilflosenzuschuss und um die Ausgleichszulage nach den österreichischen Rechtsvorschriften.

7.

Hängt nach den österreichischen Rechtsvorschriften die Gewähmng von Leistungen der knappschaftlichen Pensions-

Prop. 1975/76:51

30

arbete med huvudsaklig karaktär av gruv­arbete i den österrikiska lagstiftningens me­ning fullgjorts i s"ärskilda företag, beaktas av svenska försäkringsperioder endast sådana, för vilka likarlat arbete i likartat företag ligger till grund.

8) Rätt till särskilda utbetalningar från den österrikiska pensionsförsäkringen före­ligger i samma omfattning som den öster­rikiska delförmånen, varvid artikel 21 äger moisvarande lillämpning.

Artikd 20   .

1. Föreligger enligt den österrikiska lag­stiftningen pensionsrält även utan beaktande av artikel 17, utger del behöriga österrikiska försäkringsorganet pension med hänsyn ta­gen uteslutande till försäkringsperioder, som skall beaktas enligt den lagstiftning som försäkringsorganet har att tillämpa, så länge motsvarande rätt till förmån inom den svenska försäkringen för tilläggspension icke föreligger.

2. En enligt första stycket fastställd pen­sion omräknas med tiUämpning av artikel 18, när rätt lill en motsvarande förmån en­ligl den svenska lagstiftningen uppkommer. Omräkning sker med verkan från och med den dag, från vUken förmånen enligt den svenska lagstiftningen skall börja ulgå. Den omständigheten att tidigare beslut vunnit la­ga kraft utgör ej hinder för omräkningen.

Arlikd 21

Har någon enligt den österrikiska lagstift­ningen även utan beaktande av artikel 17 rätt till en förmån, och skulle denna vara högre än summan av den enligt artikel 18 första stycket c framräknade österrikiska förmånen och den svenska tilläggspensionen, utger det österrikiska försäkringsorganet som delförmån sin på nämnda sätt beräk­nade förmån förhöjd med skillnaden mel­lan denna summa och den förmån som skuUe utgå med hänsyn tagen uteslutande till den lagstiftning som försäkringsorganet har att tillämpa.

versichemng davon ab, dass wesentlich bergmännische Tätigkeiten im Sinne der österreichischen Rechtsvorschriften in be-stimmten Betrieben zuriickgelegt sind, so werden von den schwedischen Versiche­mngszeiten nur jene berucksichtigt, denen eine Beschäftigung in einem gleichartigen Betrieb mit einer gleichartigen Tätigkeit zu- gmnde liegt.

8. Die Sonderzahlungen aus der öster­reichischen Pensionsversichemng gebuhren im Ausmass der österreichischen Teillei­stung; Artikel 21 gilt entsprechend.

Artikd 20

(1)

Besleht nach den österreichischen Rechtsvorschriften auch ohne Beriick-sichligung des Artikels 17 ein Änspmch auf Pension, so hat der zuständige öster­reichische Träger die allein aufgmnd der nach den von ihm anzuwendenden Rechls­vorschriften zu beriicksichtigenden Ver­sichemngszeiten gebuhrende Pension zu ge-währen, solange ein entsprechender Lei-stungsanspmch in der schwedischen Ver­sichemng uber die Zusalzpension nicht be­sleht.

(2)

Eine nach Absatz 1 festgestellte Pen­sion ist nach Artikel 18 neu festzustellen, wenn ein entsprechender Leistungsanspmch nach den schwedischen Rechlsvorschriften entsteht. Die Neufeststellung erfolgt mit Wurkung vom Tag des Beginnes der Lei­stung nach den schwedischen Rechtsvor­schriften. Die Rechtskraft friiherer Ent-scheidungen steht der Neufeststellung nicht entgegen.

Artikel 21

Hat eine Person nach den österreichischen Rechtsvorschriften auch ohne Beriicksichti-gung des Artikels 17 Anspruch auf Leistung und wäre diese höher als die Summe der nach Artikel 18 Absatz 1 litera c errechne­ten österreichischen Leistung und der schwedischen Zusalzpension, so hat der österreichische Träger seine so berechnete Leistung, erhöht um den Unterschiedsbelrag zwischen dieser Summe und der Leistung, die nach den von ihm anzuwendenden Rechtsvorschriften allein zustiinde, als Teil­leistung zu gewähren.

Prop. 1975/76: 51

31

DEL 2

Utgivande av pensioner enligt svensk lag­stiftning

Artikd 22

Vid denna konventions tillämpning utges folkpensioner enligt den svenska lagstift­ningen uteslutande enligt artiklarna 23 och 24.

Artikel 23

1. I Sverige bosatt österrikisk medborga­re är under samma fömtsättningar, med samma belopp och med samma tilläggsför­måner som svenska medborgare berättigad tUl folkpension

a) i form av ålderspension, om han är bosalt i Sverige sedan minsl fem år och efter fyllda 16 år varit bosatt där sammanlagt minst tio år.

b)    i form av förtidspension,

om han

aa) är bosatt i Sverige sedan minst fem år eller

bb) är bosalt i Sverige och under den­na bosättning oavbmlet minst ett år va­rit normall arbetsför,

c)     i form av änke- respektive barnpen­

sion,

aa) om den avlidne omedelbart före sin död varit bosatt i Sverige minst fem år och den efterlevande vid dödsfallet var bosatt i Sverige eller

bb) om den efterlevande är bosatt i Sverige sedan minst fem år och den ef­terlevande eller den avlidne vid döds­fallet var bosatt i Sverige.

2. Förtidspension eller änkepension, var­till rätt föreligger enligt första stycket, er-sättes utan ansökan med ålderspension när personen i fråga uppnår den allm"äima pensionsåldem.

TEIL 2

Gewährung von Pensionen nach den schwe­dischen Rechtsvorschriften

Artikel 22

Bei Änwendung dieses Abkommens sind Volkspensionen nach den schwedischen Rechtsvorschriften ausschliesslich nach den Artikeln 23 und 24 zu gewähren.

Artikel 23

(1)    Einem österreichischen Staatsange­

hörigen, der sich in Schwed3n gewöhiUich

aufhält, gebiihrt unler denselben Bedingun-

gen, mit demselben Betrag und mit den­

selben Zusatzleistungen wie einem schwe­

dischen Staatsangehörigen eine Volkspen­

sion

a) in Form der Alterspension,

wenn er sich seit mindeslens funf Jahren in Schweden gewöhnlich r.ufhält und sich dort nach Vollendung des 16. Lebensjahres ins­gesamt mindestens zehn Jahre gewöhnlich aufgehalten hal,

b)    in Form der Invaliditätspension,

wenn er sich

aa) seit   mindeslens   funf   Jahren   in Schweden gewöhnlich aufhält öder

bb) in Schweden gewöhnlich aufhält und während dieses Aufenthalls ununter-brochen mindestens ein Jahr normal er-werbsfähig war,

c)     in Form der Witwen- beziehungsweise

Waisenpension,

aa) wenn sich der Verstorbene un-mittelbar vor seinem Tod mindestens fiinf Jahre in Schweden gewöhnlich aufgehal­ten hatte und sich der Hinterbliebene am Tag des Todes in Schweden gewöhnlich aufhielt öder

bb) wenn sich der Hinterbliebene seit mindestens funf Jahren in Schweden ge­wöhiUich aufhält und sich der Hinter­bliebene öder der Verstorbene am Tag des Todes in Schweden gewöhnlich auf­hielt.

(2)    Eine nach Absatz 1 gebuhrende Inva­

liditätspension öder Witwenpension wird

mit Erreichung des allgemeinen Pensions-

alters ohne Äntrag in eine Alterspension

umgewandelt.

Prop. 1975/76: 51

32

3.

För rätt till handikappersättning äger första stycket b motsvarande tUlämpning.

4.

Rätt tiU vårdbidrag för handikappat barn tilUsommer bamets fader eller moder, om han eller hon är bosatt i Sverige sedan minst ett år.

Artikel 24

1. Österrikisk medborgare som ej uppfyl­ler de i artikel 23 angivna villkoren men har rält tUl tilläggspension är, i den mån ej annat föreskrives i tredje stycket, vid bo­sättning inom eller utom Sverige berättigad till folkpension med lilläggsförmåner i för­hållande till det antal kalenderår, för vUka han eUer, när fråga är om änke- eller barnpension, den avlidne tillgodoräknats pensionspoäng inom förs"äkringen för till-läggspension. Föreligger härvid rätt tiU fuU tilläggspension, utgår oavkortad folkpen­sion. I annat fall utgår folkpension med i motsvarande mån reducerat belopp.

2.

Änkepension enligt första stycket er-sättes utan ansökan med ålderspension när änkan uppnår den allmänna pensionsåldern. Skulle med beaktande av försäkringsperio­der som fullgjorts av änkan själv ålders­pensionen bli högre, utges ålderspension med det högre beloppet.

3.

Handikappersättning som ej utgår som tillägg lill folkpension samt vårdbidrag för handikappat barn, pensionstillskott och in­komstprövade pensionsförmåner utges en­dast för lid då den till sådan förmån be­rättigade är bosall i Sverige.

Artikel 25

För utgivande av tilläggspension eiUigt den svenska lagstiftningen g"åller följande:

1)

Den som ej är svensk medborgare tillgodoräknas pensionspoäng endast på grund av förvärvsverksamhet under bosätt­ning i Sverige.

2)

Har någon fullgjort försäkringsperio-

(3)

Fiir den Änspmch auf Behinderlen-beihilfe gilt Absatz 1 litera b entsprechend.

(4)

Die PflegebeihUfe fiir ein behinder-les Kind gebuhrt dem Väter öder der Mut­ter des Kindes, wenn sich die betreffende Person seit mindestens einem Jahr in Schwe­den gewöhnlich aufhält.

Artikel 24

(1)

Einem österreichischen Staatsange­hörigen, der die Voraussetzungen nach Ar­tikel 23 nicht erfullt, jedoch Änspmch auf eine Zusalzpension hat, gebiihrt vorbehalt-lich des Absalzes 3 bei gewöhnlichem Auf-enthalt innerhalb öder ausserhalb' Schwe-dens eine Volkspension mit Zusatzleistungen entsprechend der Änzahl der Kalender jahre, fur welche ihm öder, wenn es sich um eine Witwen- beziehungsweise Waisenpension handelt, dem Verslorbenen in der Ver­sichemng uber die Zusalzpension Pensions­punkte gulgeschrieben worden sind; besleht danach ein Änspmch auf eine volle Zusalz­pension, so gebuhrt die Volkspension im ungekurzten Ausmass. Ändernfalls gebuhrt eine verhältnismässig gekiirzle Volkspen­sion.

(2)

Eine nach Absatz 1 gebuhrende Wit­wenpension wird mit Erreichung des all­gemeinen Pensionsalters ohne Äntrag in eine Alterspension umgewandelt. Besleht aufgrund eigener Versichemngszeiten der Wilwe ein Änspmch auf Alterspension in einem höheren Ausmass, so gebiihrt die Alterspension in diesem Ausmass.

(3)

Die BehindertenbeihUfe, soweit sie nicht als Zulage zu einer Volkspension ge­buhrt, die PflegebeLhilfe fur behinderte Kinder, der Pensionszuschuss und die ein-kommensabhängigen Pensionsleistungen ge­buhren nur bei gewöhnlichem Aufenthalt des Berechligten in Schweden.

Artikd 25

Fiir die Gewährung von Zusatzpensio-nen nach den schwedischen Rechtsvorschrif­ten gUt folgendes:

1.

Pensionspunkte werden Personen, die nicht schwedische Staalsangehörige sind. nur aufgrund einer Erwerbstätigkeit wäh­rend des gewöhnlichen Aufenthalls in Schweden gulgeschrieben.

2.

Hat eine Person Versichertmgszeiten

Prop. 1975/76: 51

33

der inom både den svenska försäkringen för tilläggspension och den österrikiska pen­sionsförsäkringen, skall dessa för förvärv av rätt tiU tiUäggspension i erforderlig om­fattning sammanräknas i den mån de ej sammanfaller. Härvid lUcstäUs tolv inom den österrikiska pensionsförsäkringen fullgjorda försäkringsmånader med ett kalenderår, för vUket pensionspoäng tillgodoräknats.

3)

För beräkning av tUläggspension beak­tas endast försäkringsperioder enligt den svenska lagstiftningen.

4)

Den svenska lagstiftningens bestäm­melser om beräkning av tilläggspension för personer som är födda före år 1924 gäller endast för svenska medborgare.

sowohl in der schwedischen Zusatzpensions-versicherung als auch in der österreichischen Pensiortsversicherung erworben, so sind die­se fiir den Erwerb eines Anspruches auf Zusalzpension, soweit erforderlich, zusam-menzurechnen, soweit sie nicht auf dieselbe Zeit enlfallen. Hiebei slehen einem Ka-lenderjahr, fur welches Pensionspimkle gul­geschrieben sind, zwölf in der öster­reichischen Pensionsversichemng erworben e Versichemngsmonate gleich.

3.

Fur die Berechnung einer Zusatzspen-sion sind nur Versicherungszeiten nach den schwedischen Rechtsvorschriften heranzu-ziehen.

4.

Die Rechtsvorschriften uber die Be­rechnung von Zusalzpensionen fur Perso­nen, die vor dem Jahre 1924 geboren sind, finden nur auf schwedische Staalsangehöri­ge Änwendung.

Kapitel 3. Olycksfall i arbete och yrkes­sjukdomar

Artikel 26

1.

Den som på grund av olycksfall i arbete eller yrkessjukdom är berälligad till sjukvårdsförmåner enligt en fördragsslutan­de stals lagstiftning tiUhandahåUes under vistelse i den andra fördragsslutande staten på det behöriga försäkringsorganets bekost­nad sjukvårdsförmåner av försäkringsorga-nel för hans vistelseort enligt den för detla försäkrmgsorgan gäUande lagstiftningen.

2.

I fall som avses i första slyckel till­handahålles sjukvårdsförmåner

i Österrike

av distriktssjukkassan för arbetare och tjänstemän för vistelseorten,

i Sverige

av försäkringskassan för vistelseorten.

3. 1 faU som avses i första stycket äger beträffande ersättning för uppkomna kost­nader artikel 16 motsvarande tillämpning.

Artikd 27

1 faU då förmåner på gmnd av yrkes­sjukdom skulle kunna utgå enligt båda de fördragsslutande staternas lagstiftningar ut­ges förmåner endast enligt lagstiftningen i

Kapitel 3. Arbeitsunfälle und Berufskrank-heiten

Artikel 26

(1)

Eine Person, die wegen eines Ärbeits-unfalles öder einer Bemfskrankheit Än­spmch auf Sachleistungen nach den Rechts­vorschriften eines Vertragsstaates hal, er­hält bei Aufenthalt im Gebiet des anderen Vertragsstaates zu Lasten des zuständigen Trägers Sachleistungen vom Träger ihres Aufenthallsortes nach den fur diesen Trä­ger gellenden Rechtsvorschriften.

(2)

Die im Absatz 1 vorgesehenen Sach­leistungen werden gewährt

in Österreich

von der fiir den Aufenthaltsort der be­treffenden Person zuständigen Gebielskran-kenkasse fur Arbeiter und Angestellte,

in Schweden

von der fur den Aufenthaltsort der betref­fenden Person zuständigen Versichemngs-kasse.

(3)    Fur die Erstaltung der nach Absatz

1 entstandenen Kosten gilt Artikel 16 ent­

sprechend.

Artikel 27

Wäre eine Berufskrankheit nach den Rechtsvorschriften beider Vertragsstaaten zu entschädigen, so sind Leistungen nur nach den Rechlsvorschriften des Vertrags-

Prop. 1975/76: 51

34

den fördragsslutande stat, på vars territo­rium verksamhet som varit ägnad att med­föra fara för yrkessjukdomen senast utövats.

slaates zu gewären, in dessen Gebiet zuletzt eine Beschäftigung ausgeiibt wurde, die ge-eignet ist, eine solche Bemfskrankheit zu vemrsachen.

Kapitel 4. Arbetslöshet

Artikel 28

1. Har medborgare i en av de båda för­dragsslutande staterna varit omfattad av båda de fördragsslutande staternas lagstift­ningar, sammanräknas för förvärv av rätt till ersättning vid arbetslöshet sysselsättnings-perioder, som skall beaktas enligt båda lag­stiftningarna, i den mån de ej sammanfaller.

2. För tillämpning av första stycket krävs att medborgare i den fördragsslutande stat, enligt vars lagstiftning han gör framsläll­ning om ersättning, under de senaste tolv månadema före framsfällningen utfprt för­värvsarbete sammanlagt minst fyra veckor. Har en anställning ulan arbetstagarens för­vållande upphört tidigare än efler fyra veckor, skall, om anställningen var avsedd att vara längre lid, första stycket likväl tillämpas.

Artikd 29

Från ersättningstid enligl den svenska lagstiftningen avdrages tid, för vilken ett försäkringsorgan i Österrike inom de se­naste tolv månaderna före framställningen om ersättning utgivit ersättning till den ar­betslöse.

Kapitel 4. Arbeitslosigkeit

Artikel 28

(1)

Gallen fur einen Staatsangehörigen eines der beiden Vertragsstaaten die Rechts­vorschriften beider Vertragsstaaten, so sind fiir den Erwerb des Anspruches auf Lei­stungen bei Arbeitslosigkeit die nach den Rechtsvorschriften beider Vertragsstaaten zu berucksichtigenden Beschäftigungszeilen zusammenzurechnen, soweit sie auf dieselbe Zeit enlfallen.

(2)

Die Änwendung des Absalzes 1 setzt voraus, daB der Staalsangehörige in dem Vertragsstaat, nach dessen Rechtsvorschrif­ten er die Leistungen begehrt, in den lelzten zwölf Monaten vor Geltendmachung des Anspruches insgesamt mindestens vier Wochen beschäfligt war. Die Änwendung des Absalzes 1 erfolgt jedoch auch dann, wenn die Beschäftigung fur längere Zeit in Aussicht genommen war, aber fruher als nach vier Wochen ohne Verschulden des Dienstnehmers geendel hal.

Artikd 29

Die Anspruchsdauer nach den schwe­dischen Rechtsvorschriften wird um die Zeiten gemindert, fiir die ein Tr"äger in Österreich dem Ärbeitslosen innerhalb der lelzten zwölf Monale vor. dem Tage der Anlragstellung Leistungen gewährt hat.

Kapitel 5. Familjebidrag

Artikd 30

1.

För den, som med sina.barn är bosatt i en fördragsslutande stat och är förv"ärvs-verksam i den andra fördragsslutande sta­ten gäller med avseende på rätt till familje­bidrag den förstnämnda statens lagstift­ning.

2.

Den, som är sysselsatt i en fördrags­slutande stat och på vUken enligt besfåm-melsema i artikel 8 den andra fördrags­slutande statens lagstiftning skall tillämpas, behandlas med avseende på rätt till fa­miljebidrag  som om han med sina bam

Kapitel 5. FamilienbeUulfen

Artikd 30

(1)

Fur eine Person, die sich in einem Vertragsstaat mit ihren Kindern gewöhn­lich aufhält und im anderen Vertragsstaat erwerbstätig ist, gelten in bezug auf den Änspmch auf FamUienbeihUfen die Rechts­vorschriften des ersten Vertragsstaates.

(2)

Eine Person, die in einem Vertrags­staat beschäfligt ist und auf die nach Ar­tikel 8 die Rechtsvorschriften des anderen Vertragsstaates anzuwenden sind, ist in be­zug auf den Änspmch auf FamilienbeihU-fen so. zu behandeln, als ob sie sich mit

Prop. 1975/76: 51

uppehöll sig i den fördragsslutande stat, vars lagstiftning enligt nämnda bestäm­melser skall tillämpas.

Artikel 31

Föreligger för bam, som är bosatt i en fördragsslutande stat, med beaktande av denna konvention rätt tUI familjebidrag enligt båda de fördragsslutande statemas lagstiftningar, gäller uteslutande lagstift­ningen i den fördragsslutande stat, i vilken barnet är bosatt.

ihren Kindern in dem Vertragsstaat auf-hielle, dessen Rechtsvorschriften nach den vorgenannten Bestimmungen anzuwenden sind.

Artikel 31

Besleht fur ein Kind, das sich in einem Vertragsstaat gewöhnlich aufhält, unter Be-rucksichligung dieses Abkommens nach den Rechlsvorschriften beider Vertragsstaaten ein Änspmch auf FamUienbeihUfen, so gel­ten ausschliesslich die Rechtsvorschriften des Vertragsstaates, in dem sich das Kind gewöhnlich aufhält.

AVDELNING 

IV

Andra bestämmelser

Artikel 32

1.

De behöriga myndigheterna kan träffa överenskommelse om sådana administra­tiva åtgärder som erfordras för denna kon­ventions tillämpning. Sådan överenskommel­se kan ingås redan före denna konventions ikraftträdande men får träda i kraft tidigast samtidigt med denna konvention.

2.

De fördragsslutande staternas behöri­ga myndigheter skall underrätta varandra

a)

om aUa åtgärder som vidtages för denna konventions tiUämpning,

b)

om alla ändringar i den lagstiftning som berör denna konventions tiUämpning.

3.

För denna konventions tUlämpning skall de fördragsslutande statemas myndig­heter och försäkringsorgan bistå varandra och förfara som vid tiUämpning av den egna lagstiftningen. Sådant bistånd är kost­nadsfritt.

4.

De fördragsslutande staternas försäk­ringsorgan och myndigheter kan i och föl denna konventions tUlämpning träda i di­rekt förbindelse såväl med varandra som med berörda personer eller deras befull­mäktigade ombud.

5.

En fördragsslutande stats försäkrings­organ, myndigheter pch domstolar får icke avvisa tUl dem inkomna ansökningar och andra inlagor på grtmd av att de avfattats på den andra fördragsslutande statens offi­ciella språk.

ÄBSCHNITT 

IV

Verschiedene Bestimmungen

Artikel 32

(1)

Die zuständigen Behörden können die zur Durchfiihmng dieses Abkommens nolwendigen VerwaltungsmaBnahmen in einer Vereinbamng regeln. Diese Verein­bamng känn bereits vor dem Inkrafltreten dieses Abkommens geschlossen werden, sie darf jedoch fruhestens gleichzeitig mit die­sem Abkommen in Kraft treten.

(2)

Die zuständigen Behörden der Ver­tragsstaaten unlerrichten einander

a)

iiber alle zur Änwendung dieses Ab­kommens getroffenen MaBnahmen,

b)

uber alle die Änwendung dieses Ab­kommens beriihrenden Ändemngen ihrer Rechtsvorschriften.

(3)

Fur die Änwendung dieses Abkom­mens haben die Behörden und Träger der Vertragsstaaten einander zu unterstutzen und wie bei der Änwendung ihrer eigenen Rechlsvorschriften zu handeln. Diese Ämls-hilfe ist koslenlos.

(4)

Die Träger und Behörden der Ver­tragsstaaten können zwecks Änwendung dieses Abkommens miteinander sowie mit beteiligten Personen öder deren Beauftrag-ten unmittelbar in Verbindung treten.

, (5) Die Träger, Behörden und Gerichte eines Vertragsstaates durfen die bei ihnen eingereichlen Anträge und sonsligen Schrifl-stiicke nicht deshalb zurUckweisen, weU sie in der Amtssprache des anderen Vertrags­staates abgefaBt sind-

Prop. 1975/76: 51

36

6.

Läkarundersökningar, som företas för tillämpning av en fördragsslutande stats lag­stiftning och avser personer som uppehål­ler sig på den andra fördragsslutande sta­tens territorium, ombesörjes på begäran av det behöriga organet och på dess bekostnad av  försäkringsorganet  för  uppehållsorten.

7.

För rättshjälp gäUer de vid varje till­fälle tUlämpUga bestämmelsema om rätts­hjälp i civilrätlsliga saker.

Artikd 33

De behöriga myndigheterna skall upprätta förbindelseorgan för att underlätta denna konventions tiUämpning och särskilt för all åstadkomma enkla och snabba förbin­delser mellan vederbörande försäkringsor­gan på ömse sidor.

(6)

Ärztliche Untersuchungen, die in Durchfiihrung der Rechtsvorschriften eines Vertragsstaates vorgenommen werden und Personen betreffen, die sich im Gebiet des anderen Vertragsstaates aufhalten, werden auf Ersuchen der zuständigen Stelle zu ihren Lasten vom Träger des Aufenthalls­ortes veranlaBt.

(7)

Fur die gerichtiiche RechtshUfe gel­ten die jeweiligen auf die RechtshUfe in burgerUchen Rechtssachen anwendbaren Bestimmungen.

Artikel 33

Die zuständigen Behörden haben zur Erleichtemng der Durchfiihrung dieses Ab­kommens, insbesondere zur Herslellung einer einfachen und raschen Verbindimg zwischen den beiderseils in Betracht kom­menden Trägern, Verbindungsstellen zu er-richlen.

Artikel 34

1.

Varje i en föredragsslulande stals lag­stiftning föreskriven befrielse från eller ned­sättning av skatter, stämpelavgifter, rätle-gångsavgifler eller registreringsavgifler för inlagor eller bevis, som skaU företes vid tillämpning av landets lagstiftning på be­rörda områden, utsträcks tUl alt avse mot­svarande inlagor eller bevis som skall före­tes vid tUlämpning av denna konvention eller den andra fördragsslutande statens lag­stiftning.

2.

Bevis och inlagor av vad slag de vara må, som måste företes i och för denna konventions tillämpning, behöver icke be­styrkas.

Artikel 35

1.

Ansökningar, förklaringar eller be­svärsskrifter, som inges till myndighet, för­säkringsorgan eller annan behörig inrätt­ning i en fördragsslutande stat, vid tillämp­ningen av denna konvention eller en för­dragsslutande stats lagstiftning betraktas som till myndighet, försäkringsorgan eller annan behörig- inrättning i den andra för­dragsslutande staten ingivna ansökningar, förklaringar eller besvärsskrifter.

2.

En enligt den ena fördragsslutande statens lagstiftning gjord ansökan om en

Artikd 34

(1)

Jede in den Vorschriften eines Ver­tragsstaates vorgesehene Befreiung öder Er-mäBigung von Steuern, Stempel-, Gerichts- öder Eintragungsgebuhren fur Schriftstucke öder Urkunden, die in Änwendung dieser Rechtsvorschriften vorzulegen sind, wird auf die entsprechenden Schriftstucke und Urkunden erslreckl, die in Änwendung dieses Abkommens öder der Rechtsvor­schriften des anderen Vertragsstaates vor­zulegen sind.

(2)

Urkimden und Schriftstucke jegli-cher Art, die in Änwendung dieses Abkom­mens vorgelegt werden mussen, bediirfen keiner Beglaubigung.

Artikel 35

(1)

Anträge, Erklärungen öder Rechls-millel, die in Änwendung dieses Abkom­mens öder der Rechtsvorschriften eines Ver­tragsstaates bei einer Behörde, einem Trä­ger öder einer sonsligen zuständigen Ein­richtung eines Vertragsstaates eingereicht werden, sind als bei einer Behörde, einem Träger öder einer sonstigen zuständigen Einrichtung des anderen Vertragsstaates eingereichte Anträge, Erklämngen öder Rechtsmittel anzusehen.

(2)

Ein nach den Rechtsvorschriften des einen Vertragsstaates gesteUter Äntrag auf

Prop. 1975/76: 51

37

förmån gäller också som ansökan om mot­svarande förmån enligt den andra fördrags­slutande statens lagstiftning i den mån för­månen kommer i fråga på gnmd av denna konvention. Vad nu sagts g"åUer dock ej, om sökanden uttryckligen begär att fastsläUan­del av en enligt en fördragsslutande stats lagstiftning förvärvad åldersförmån skaU uppskjutas.

3. Ansökningar, förklaringar eUer be­svärsskrifter som i och för tillämpningen av en fördragsslutande stats lagstiftning skall inom viss tid inges till myndighet, försäk­ringsorgan eller annan behörig inrättning i denna fördragsslutande stat, kan inom sam­ma tid inges tUl den andra fördragsslutande statens moisvarande organ.

4. 1 fall som avses i första, andra och tredje styckena skaU det anlitade organet genast översända ifrågavarande ansökning­ar, förklaringar eUer besvärsskrifter tiU den andra fördragsslutande statens motsvaran­de behöriga organ.

eine Leistung gilt auch als Äntrag auf eine entsprechende Leistung nach den Rechts­ vorschriften des anderen Vertragsstaates, die unter Berucksichtigung dieses Abkom­mens in Betracht kommt; dies gilt nicht, wenn der AntragsteUer ausdrucklich bean-tragt, daB die FeststeUung einer nach den Rechtsvorschriften eines Vertragsstaates er-worbene Leistung bei Alter aufgeschoben wird.

(3)

Anträge, Erklämngen öder Rechts­mittel, die in Änwendung der Rechtsvor­schriften eines Vertragsstaates innerhalb ei­ner beslimmten Frist bei einer Behörde, einem Träger öder einer sonstigen zustän­digen Einrichtung dieses Vertragsstaates ein-zureichen sind, können innerhalb der glei-chen Frist bei der entsprechenden SteUe des anderen Vertragsstaates eingereicht wer­den.

(4)

In den Fallen der Absätze 1 bis 3 hat die in Anspruch genommene Stelle diese Anträge, Erklärungen öder Rechtsmittel unverziiglich der entsprechenden zuständi­gen SteUe des anderen Vertragsstaates zu iibermitteln.

Artikel 36

1.

Försäkringsorgan, som har alt utge förmåner, kan med befriande verkan utge förmåner enligt denna konvention i den för förs"äkringsorganet inom landet g"änande va­lutan.

2.

1 denna konvention föreskrivna kost­nadsersättningar fullgöres i den fördrags­slutande stats valuta, i vilken det försäk­ringsorgan som tillhandahåUit förmånerna har sitt säte.

3.

Av denna konvention föranledda va­lutaöverföringar verkställes i enlighet med de överenskommelser som vid tiden för överföringen gäller mellan de fördragsslu­tande staterna.

Artikel 36

(1)

Die leistungspflichligen Träger kön­nen Leistungen aufgrund dieses Abkom­mens mit befreiender Wirkung in der fur sie innerstaallich maBgebenden Währung erbringen.

(2)

Die in diesem Abkommen vorgesehe­nen Erslatlungen haben in der Währung des Vertragsstaates, in dem der Träger, der die Leistungen gewährt hat, seinen Sitz hal, zu erfolgen.

(3)

Uberweisungen auf Grund dieses Ab­kommens sind nach MaBgabe der Verein-barungen vorzunehmen, die diesbeziiglich zwischen den Vertragsstaaten im Zeitpunkt der (Jberweisung gelten.

Arlikd 37

1. A v en fördragsslutande stals domsto­lar meddelade verkställbara domar liksom även av en fördragsslutande stals försäk­ringsorgan eller myndigheler meddelade verkslällbara beslut och restantiebesked (be­vis) rörande avgifter och andra socialför­säkringsfordringar samt rörande återkrav av

Artikel 37

(1) Die vollstreckbaren Enlscheidungen der Gerichte sowie die vollstreckbaren Be-scheide und Ruckstandsausweise (Urkun­den) der Träger öder der Behörden eines Vertragsstaates uber Beiträge und sonstige Fordemngen aus der Sozialversichemng sowie uber die Ruckfordemng zu Unrecht

Prop. 1975/76: 51

38

obehörigen uppburna famUjebidrag erkän-nes i den andra fördragsslutande staten.

2,   Erkännande får vägras endast om det

strider mot den allmänna ordningen i den

fördragsslutande stal, i vilken domen eller

beviset skall erkännas.

3.   Enligt första stycket erkända verk-

ställbara domar och bevis verksfäUes i den

andra fördragsslutande staten. Härvid för-

fares i enlighet med vad som enligt lag­

stiftningen i den stal, på vars territorium

verkställandet skall ske, gäller för verkstäl­

lande av i denna fördragsslutande stat med­

delade moisvarande domar och bevis. Do­

men eller beviset måsle förses med intyg

om dess verkställbarhet (exibilitelsklausul).

4. Har förs"åkringsorgan i en fördrags­slutande stat fordran på oguldna avgifter skall vid tvångsverkstäUighet liksom även vid konkurs- och förlikningsförfarande i den andra fördragsslutande staten sådan fordran ha samma förmånsrätt som mot­svarande fordringar i denna stat.

Artikel 38

1.

Har en fördragsslutande stats förs"äk-ringsorgan utgivit förskott på en förmån, skall på begäran av detla försäkringsorgan den andra fördragsslutande statens försäk­ringsorgan innehålla en senare på samma tid belöpande utbetalning av en motsva­rande förmån, vartiU rätt föreligger enligt denna fördragsslutande stats lagstiftning. Har den ena fördragsslutande statens för­säkringsorgan utbetalat en förmån med för högt belopp för tid, för vilken den andra fördragsslutande statens försäkringsorgan senare har att utge en motsvarande förmån, skall det för mycket utbetalade beloppet, intUl beloppet av den förmån som senare skall utbetalas, anses som förskott i första punktens mening.

2.

Har en fördragsslutande stals social­hjälpsorgan utgivit socialhjälp tUl en per­son under tid, för vilken senare uppkom­mer rätt tiU kontantförmåner enligt den andra fördragsslutande statens lagstiftning, skaU denna fördragsslutande stats behöriga förs"äkringsorgan på begäran av socialhjälps-

bezogener FamUienbeihUfen werden im an­ deren Vertragsstaat anerkannt.

(2)

Die Anerkennung darf nur versagt werden, wenn sie der öffentlichen Ordnung des Vertragsstaates widersprichl, in dem die Entscheidung öder die Urkunde anerkannt werden soil.

(3)

Die nach Absatz 1 anerkannlen voll­streckbaren Enlscheidungen und Urkunden werden im anderen Vertragsstaat vollslreckt. Das Vollslreckungsverfahren richtet sich nach den Rechlsvorschriften, die in dem Vertragsstaat, in dessen Gebiet vollslreckt werden soil, fur die Vollstreckung der in diesem Vertragsstaat erlassenen entsprechen­den Enlscheidungen und Urkunden gelten. Die Ausfertigung der Entscheidung öder der Urkunde muB mit der Bestäligung ihrer VoUstreckbarkeil (Vollstreckungsklausel) versehen sein.

(4)

Fordemngen von Trägern im Gebiet eines Vertragsstaates aus Beitragsruckstän-den haben bei der Zwangsvollstreckung sowie im Konkurs- und Äusgleichsverfahren im Gebiet des anderen Vertragsstaates die gleichen Vorrechte wie entsprechende For­demngen im Gebiet dieses Vertragsstaates,

Artikel 38

(1)

Hat ein Träger eines Vertragsstaates einen VorschuB auf eine Leistung gezahlt, so hat der Träger des anderen Vertrags­staates die auf denselben Zeilraum entfal-lende Nachzahlung einer entsprechenden Leistung, auf die nach den Rechtsvorschrif­ten dieses Vertragsstaates Anspruch besleht, auf Ersuchen des erstgenannten Trägers ein-zubehallen. Hat der Träger des einen Ver­tragsstaates fur eine Zeit, fur die der Träger des anderen Vertragsstaates nachträglich eine entsprechende Leistung zu erbringen hat, eine höhere als die gebuhrende Lei­stung gezahlt, so gilt der diese Leistung ubersteigende Betrag bis zur Höhe des nachzuzahlenden Betrages als VorschuB im Sinne des ersten Satzes.

(2)

Hat ein Fursorgeträger eines Ver­tragsstaates einer Person Fursorgeunter-stulzung während eines Zeitraumes gewährt, fur den nachträglich nach den Rechtsvor­schriften des anderen Vertragsstaates Än­spmch auf Geldleistungen entsteht, so be-hält der zuständige Träger dieses Vertrags-

Prop. 1975/76: 51

39

organet och för dess räkning iimehålla se­nare på samma tid belöpande utbetalningar intill den utbetalade socialhjälpens belopp som om det var fråga om av den sistnämn­da fördragsslutande statens socialhjälpsor­gan utbetalad socialhjälp.

Artikd 39

1.

Tvister mellan de fördragsslutande staterna om tolkningen eller tillämpningen av denna konvention skall, så vitt möjUgt, biläggas genom de fördragsslutande stater­nas behöriga myndigheler.

2.

Kan en tvist inte biläggas på detla sätt, skall den på begäran av en fördrags­slutande stat hänskjutas till en skiljedom­stol, som bildas på följande sätt:

a)

Vardera parten utser inom en månad efler mottagandet av begäran om skilje­domstolsförfarande en skUjedomare. Inom två månader efter det den part, som sist ut­sett sin skiljedomare, meddelat detta väljer de båda sålunda utsedda skUjedomarna en medborgare i en tredje stat som tredje skil­jedomare.

b)

Har en fördragsslutande stat icke in­om föreskriven tid utsett någon skiljedoma­re, kan den andra fördragsslutande staten hos presidenten för den europeiska dom­stolen för mänskliga rättigheter göra fram­ställning om utseende av en sådan. På motsvarande säll förfares på framställning av en fördragsslutande stat, om de båda skiljedomarna inte kan ena sig om valet av den tredje skiljedomaren.

c)

1 faU, då presidenten för den europeis­ka domstolen för mänskliga rättigheter är medborgare i en fördragsslutande stat, över­går de honom genom denna artikel anför­trodda funktionerna tUl domstolens vice­president. Är också denne medborgare i en fördragsslutande stal, övergår funklionema till den till rangen främste domaren i dom­stolen, för vilken sådant förhållande ej före­ligger.

3.     Skiljedomstolen träffar sitt avgörande

genom majoritetsbeslut. Dess avgöranden är

bindande för de båda fördragsslutande sta­

terna. Varje fördragsslutande stat bär kost-

staales auf Ersuchen und fiir Rechnung des Fursorgeträgers die auf den gleichen Zeil­raum entfallenden Nachzahlungen bis zur Höhe der gezahlten Fursorgeunterstulzung ein, als ob es sich um eine vom Fursorge­träger des letzteren Vertragsstaates ge- zahlle Fursorgeunterstulzung handeln wurde.

Artikd 39

(1)

Slreitigkeilen zwischen den Vertrags­staaten uber die Auslegung öder die Än­wendung dieses Abkommens sollen, so weit möglich, durch die zuständigen Behörden der Vertragsstaaten beigelegt werden.

(2)

Känn eine Streitigkeit auf diese Weise nicht beigelegt werden, so ist sie auf Ver-langen eines Vertragsstaates einem Schieds-gericht zu unterbreilen, das wie folgt zu bUden isl:

a)

Jede der Parteien bestellt innerhalb von einem Monal ab dem Empfang des Ver-langens einer schiedsgerichtlichen Ent­scheidung einen Schiedsrichter. Die beiden so nominierten Schiedsrichter wählen inner­halb von zwei Monaten, nachdem die Partei, die ihren Schiedsrichter zuletzt bestellt hat, dies notifiziert hal, einen Staatsangehörigen eines Drittstaates als drillen Schiedsrichter.

b)

Wenn ein Vertragsstaat innerhalb der festgesetzten Frist keinen Schiedsrichter be­stellt hat, känn der andere Verttagsstaat den Präsidenten des Europäischen Gerichts-hofes fur Menschenrechte ersuchen, einen solchen zu bestellen. Entsprechend ist uber Äufforderung eines Vertragsstaates vorzu-gehen, wenn sich die beiden Schiedsrichter uber die Wahl des dritten Schiedsrichlers nicht einigen können.

c)

Fiir den Fall, daB der Präsident des Europäischen Gerichtshofes fur Menschen­rechte Slaalsangehöriger eines Vertrags­staates ist, gehen die ihm durch diesen Ar­tikel ubertragenen Funktionen auf den Vize-präsidenlen des Gerichtshofes; ist auch die­ser Slaalsangehöriger eines Vertragsstaates, auf den ranghöchsten Richler des Gerichts­hofes uber, auf den dieser Umstand nicht zutrifft.

(3)    Das Schiedsgericht entscheidet mil

Slimmenmehrheit. Seine Enlscheidungen

sind fur die beiden Vertragsstaaten bindend.

Jeder Vertragsstaat trägt die  Kosten  des

Prop. 1975/76: 51

40

naderna för den av denna stat utsedde skil­jedomaren. För övriga kostnader svarar de fördragsslutande staterna med lika delar. Skiljedomstolen besiämmer själv om sitt förfarande.

Schiedsrichlers, den er bestellt. Die iibrigen Kosten werden von den Vertragsstaaten zu gleichen Teilen getragen. Das Schiedsgericht regelt sein Verfahren selbst.

AVDELNING V

Övergångs- och slutbestämmelser

Artikel 40

1.

Denna konvention grundar ingen rält lill utbetalning av förmåner för tid före dess ikraftträdande.

2.

För fastställandet av rält tUl förmåner enligl denna konvention beaktas även för­säkringsperioder, som fullgjorts enligt en fördragsslutande stals lagstiftning före den­na konventions ikraftträdande.

3.

Med iakttagande av bestämmelserna i första stycket gäller denna konvention även för försäkringsfall, som inträffat före dess ikraftträdande, i den mån icke tidigare fast­ställda rättigheter avlösts genom utbetalning av engångsbelopp. I dessa faU skall enligt bestämmelserna i denna konvention

a)

pensioner, vartUl rält föreligger först på grund av denna konvention, på ansökan av den berättigade fastställas från och med denna konventions ikraftträdande,

b)

pensioner, som faslställts före denna konventions ikraftträdande, på ansökan av den berättigade omräknas; de kan också omräknas ulan ansökan, varvid den dag då försäkringsorganet sänder meddelande om förfarandets påbörjande lUl den berättigade, gäller som ansökningsdag.

/ Göres ansökan om fastsfällande eUer om­räkning inom två år efter denna konventions ikraftträdande eller inledes omräkning utan ansökan inom denna tid, skall förmånerna utges för lid från och med denna konven­tions ikraftträdande. 1 annal fall utges för­månerna för tid från och med dag som be­stämmes enligl lagstiftningen i vardera av de fördragsslutande staterna.

4.   I de fördragsslutande staternas lag­

stiftningar gällande bestämmelser om rättig-

ABSCHNITT V

tJbergangs- und Schlufibestinunungen

Artikel 40

(1)

Dieses Abkommen begriindet keinen Änspmch auf Zahlung von Leistimgen fur die Zeit vor seinem Inkrafltreten.

(2)

Fur die Festslellung des Anspmches auf Leistungen nach diesem Abkommen werden auch Versichemngszeiten beriick-sichtigl, die nach den Rechtsvorschriften eines Vertragsstaates vor Inkrafltreten die­ses Abkommens zuruckgelegt worden sind.

(3)

Unbeschadet der Bestimmungen des Absalzes 1 gilt dieses Abkommen auch fur Versichemngsfälle, die vor seinem Inkrafl­treten eingelreten sind, soweit nicht fruher festgestellte Anspruche durch Kapitalzahlun-gen abgegollen worden sind. In diesen Fal­len werden nach den Bestimmungen dieses Abkommens

a)

Pensionen, die erst aufgmnd dieses Abkommens gebuhren, auf Äntrag des Be­rechligten vom Inkrafltreten dieses Abkom­mens an feslgestellt,

b)

Pensionen, die vor dem Inkrafltreten dieses Abkommens feslgestellt worden sind, auf Äntrag des Berechligten neu festge-stellt; sie können auch von Ämts wegen neu feslgestellt werden, wobei der Tag, an dem der Träger die von ihm an den Be­rechligten zu erleUende Verständigung uber die Einleitung des Verfahrens abfertigt, als Tag der Anlragstellung gUt.

Wird der Anttag auf Festslellung öder Neufeststellung innerhalb von zwei Jahren nach dem Inkrafltreten dieses Abkommens eingebracht öder die amtswegige Neufest­stellung innerhalb dieser Frist eingeleitet, so sind die Leistungen vom Inkrafltreten dieses Abkommens an zu gewähren, sonst von dem Tag an, der nach den Rechtsvor­schriften jedes der beiden Vertragsstaaten bestimmt wird.

(4)   Sehen die Rechtsvorschriften der Ver-

tragsstalen den AusschluB öder die Verjäh-

Prop. 1975/76: 51

41

heters upphörande eller preskription får i fråga om rättigheter enligt tredje stycket dessa bestämmelser icke tillämpas på den berättigade, om i tredje stycket avsedd an­sökan görs inom två år efler denna kon­ventions ikraftträdande. Görs ansökningen efler denna tids utgång, föreligger rätt lill förmåner, i den mån rällen icke upphört eller preskriberats, från och med ansök­ningsdagen såvida icke förmånligare lagstift­ning är tillämplig i en fördragsslutande stat.

5. 1 fall som avses i tredje stycket b äger artikel 38 första stycket moisvarande till­lämpning.

mng von Anspriichen vor, so sind hinsicht­lich der Anspriiche aus Absatz 3 die dies-bezuglichen Rechtsvorschriften auf die Be­rechligten nicht anzuwenden, wenn der im Absatz 3 bezeichnete Äntrag innerhalb von zwei Jahren nach Inkrafltreten dieses Ab­kommens geslellt wird. Wird der Äntrag nach Ablauf dieser Frist geslellt, so besleht der Änspmch auf Leistungen, soweit er nicht ausgeschlossen öder verjährl ist, vom Zeitpunkt der Anlragstellung an, es sei denn, daB gunstigere Rechtsvorschriften eines Vertragsstaates anwendbar sind.

(5) ln den Fallen des Absalzes 3 litera b gilt Artikel 38 Absatz 1 entsprechend.

Artikd 41

Rättigheter som enligt den österrikiska lagstiftningen tillkommer en person, som av politiska eller religiösa skäl eller på grund av sin härstamning lidit skada med avseende på sina socialförsäkringsrätlsliga förhållanden, berörs icke av denna konven­tion.

Artikd 41

Die einer Person, die aus polilischen öder religiösen Grunden öder aus Griinden der Abstammung in ihren sozialversicherungs-rechtlichen Verhällnissen einen Nachleil er-lilten hal, nach den österreichischen Rechts­vorschriften zustehenden Rechte werden durch dieses Abkommen nicht berlihrl.

Artikel 42

1.

Denna konvention skall ratificeras. Ra lifikalionshandlingarna skall så snart som möjligl utväxlas i Wien.

2.

Denna konvention träder i kraft första dagen i andra månaden efter utgången av den månad, under vUken ratifikalionshand­lingama utväxlas.

3.

Denna konvention slules på obestämd lid. Den kan skriftligen på diplomatisk väg uppsägas av vardera av de fördragsslutande staterna med iakttagande av en uppsägnings­tid av tre månader.

4.

1 fall av uppsägning fortfar denna konventions bestämmelser att g'älla med avseende på förvärvade rättigheter ulan hänsyn lill sådana inskränkande bestäm­melser som kan finnas i de ifrågakomman-de systemen för fall då en försäkrad uppe­håUer sig utomlands.

Artikel 42

(1)

Dieses Abkommen ist zu ralifizieren. Die Ratifikalionsurkunden sind sobald wie möglich in Wien auszutauschen.

(2)

Dieses Abkommen trilt am ersten Tag des zweilen Monals nach Ablauf des Mo-nals in Kraft, in dem die Ratifikalionsur­kunden ausgetauscht werden.

(3)

Dieses Abkommen wird auf unbe-stimmte Zeit geschlossen. Jeder Vertrags­staat känn es unter Einhaltung einer Frist von drei Monaten schriftlich auf dem diplo-malischen Wege kundigen.

(4)

Im Falle der Kundigung gelten die Bestimmungen dieses Abkommens fur er-worbene Anspriiche weiter, und zwar ohne Riicksicht auf einschränkende Bestimmun­gen, welche die in Betrachl kommenden Sy­stéme fiir den Fall des Aufenthaltes eines Versicherten im Äusland vorsehen.

TILL BEVIS HÄROM har de båda för­dragsslutande staternas befullmäktigade om­bud undertecknat denna konvention.

ZU URKUND DESSEN haben die Bevoll-mächtigten beider Vertragsstaaten dieses Abkommen unterzeichnet.

Prop. 1975/76: 51

42

SOM SKEDDE 1 STOCKHOLM den  11

november 1975,

i två exemplar, på vardera svenska och tys­ka språken, vilka båda texter äger lika vits­ord.

För Konungariket Sverige:

Sven[REDACTED_EFTERNAMN]

GESCHEHEN ZU STOCKHOLM, am 11.

November 1975,

in zwei Urschriften, in deulscher und schwe­discher Sprache, wobei beide Texte in gleicher Weise authentisch sind.

Fur die

Republik Österreich:

Fischer

För Republiken Österrike: Fischer

Fur das

Königreich Schweden:

Sven[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1975/76: 51

43

Slutprotokoll till konventionen mellan Konungariket Sverige och Republiken Österrike om

social trygghet

Vid undertecknandet av den denna dag mellan Konungariket Sverige och Republi­ken Österrike slutna konvenlionen om so­cial trygghet förklarar de båda fördrags­slutande staternas befuUmäktigade ombud atl enighet föreligger om följande bestäm­melser:

SchluBpiotokoll

zum Abkommen zwischen der Republik

Österreich und dem Königreich Schweden

iiber soziale Sicherheit

Bei Unterzeichnung des heute zwischen der Republik Österreich und dem Königreich Schweden geschlossenen Abkommens uber Soziale Sicherheit erklären die Bevollmäch-tiglen beider Vertragsstaaten, daB Einver-ständnis uber folgende Bestimmungen be­sleht:

I. Till konventionens artikel 2:

1)

Första stycket 1 hänför sig icke till den österrikiska lagstiftningen om notarie-försäkring.

2)

Tredje stycket gäller icke av Österrike slutna överenskommelser i den mån de in­nehåUer bestämmelser om försäkringsför­pliktelsers övergång från ett land lill ett annal.

I. Zu Artikel 2 des Abkommens:

1.

Absatz 1 Ziffer 1 bezieht sich nicht auf die österreichischen Rechtsvorschriften uber die Notarversicherung.

2.

Absatz 3 gill nicht fur die von Öster­reich geschlossenen Obereinkommen soweit diese Versichemngslastregelungen enthahen.

IL Till konventionens artikel 4:

1)

Bestämmelser i överenskommelser, som slutits av Österrike, vilka reglerar för­säkringsförpliktelsers övergång från ett land till ett annat, berörs ej.

2)

Bestämmelser i de båda fördragsslu­tande staternas lagstiftningar rörande för­säkrades och arbetsgivares medverkan i styrelser för försäkringsorgan och förbund samt i den dömande verksamheten på den sociala trygghetens område berörs ej.

3)

Bestämmelserna i den österrikiska för­bundslagen av den 22 november 1961 om räll till förmåner och rättigheters intjänan­de inom pensions- och yrkesskadeförsäk­ring på grund av anställning utomlands eller lagstiftningen om beaktande av tid, varun­der självständig förvärvsverksamhet utövats utanför Österrikes gränser på förutvarande österrikisk-ungerska monarkiens territori­um berörs ej.

4)

Svenska medborgare, som fyllt 55 år, är under samma förutsättningar och i sam­ma omfattning som österrikiska medbor­gare berättigade  till nödhjälp  vid arbets-

II. 

Zu Artikel 4 des Abkommens:

1.

Versichemngslastregelungen in den von Österreich geschlossenen Ubereinkommen bleiben unberuhrt.

2.

Die Rechtsvorschriften der beiden Ver­tragsstaaten betreffend die Mitwirkung der Versicherten und der Dienstgeber in den Organen der Träger und der Verbände so­wie in der Rechtsprechung in der Sozialen Sicherheit bleiben unberuhrt.

3.

Die Rechtsvorschriften des österreichi­schen Bundesgesetzes vom 22.11.1961 uber Leistungsanspruche und Änwartschaften in der Pensionsversichemng und der Unfall­versicherung auf Gmnd von Beschäfti-gungen im Äusland sowie die Rechtsvor­schriften uber die Berucksichtigung der im Gebiet der ehemaligen österreichisch-unga-rischen Monarchie auBerhalb Österreichs zuruckgeleglen Zeiten einer selbsländigen Erwerbstätigkeit bleiben unberuhrt.

4.    Schwedischen Staatsangehörigen, die

das 55. Lebensjahr vollendet haben und

innerhalb der letzten funf Jahre, gerechnet

vom  Tage  der  Geltendmachung  des  Än-

Prop. 1975/76: 51

44

löshet, om de vid ansökan härom minst tre år under de senast förflutna fem åren om-fallals av obligatorisk arbetslöshetsförsäk­ring på grund av sysselsättning i Österrike.

5) De fördragsslutande staternas lagstift­ningar rörande försäkring för personer, som är anställda hos en fördragsslutande stals beskickning eller konsulat, som före­stås av karriärkonsul, i en tredje stal eller hos medlemmar av sådan beskickning eller sådant konsulat, berörs ej.

spruches auf NolslandshUfe, in Österreich mindestens drei Jahre arbeilslosenversicher-ungspflichlig beschäfligt waren, gebuhrt die Nolslandshilfe unter den gleichen Vor­aussetzungen und im gleichen Umfang wie österreichischen Staatsangehörigen.

5. Die Rechtsvorschriften der beiden Ver­tragsstaaten betreffend die Versichemng der bei einer amtlichen Verlrelung eines der beiden Vertragsstaaten in Drillstaaten öder bei Mitgliedern einer solchen Verlrelung beschäfligten Personen bleiben unberuhrt.

III. Till konventionens artikel 5:

Denna bestämmelse hänför sig ej lUl UtjämningstiUägg enligt den österrikiska lagstiftningen.

III. Zu Artikel 5 des Abkommens:

Diese Bestimmung bezieht sich nicht auf die Ausgleichszulage nach den österrei­chischen Rechtsvorschriften.

IV. 

Till konventionens artikel 6:

1)

För rätt till pension från den öster­rikiska pensionsförsäkringen för personer som är självständigt förvärvsverksamma i yrkesmässigt bedriven rörelse likställes med rörelsens respektive bolagsförhållandets upp­lösning i Österrike upphörandet av mot­svarande självständiga förvärvsverksamhet i Sverige.

2)

Vid beräkningen av svensk folkpen­sion med lilläggsförmåner likställes öster­rikisk pension med svensk tilläggspension.

V. Till konventionens artiklar 8 och 10:

Skall svensk lagstiftning enligt någon av dessa artiklar tillämpas behandlas personen i fråga som om han även var bosatt i Sve­rige.

IV. 

Zu Artikel 6 des Abkommens:

1.

Fiir die Entslehung des Pensionsan-spruches aus der österreichischen Pensions­versichemng der in der gewerblichen Wirt-schaft selbständig Erwerbstätigen steht dem Erlöschen der Gewerbeberechtigung bezie­hungsweise des Gesellschaflsverhältnisses in Österreich die Einstellung der entspre­chenden selbsländigen Erwerbstätigkeit in Schweden gleich.

2.

Fiir die Berechnung einer schwedi­schen Volkspension mit Zusatzleistungen steht eine österreichische Pension einer schwedischen Zusalzpension gleich.

V.  Zu den Artikeln 8 und 10 des Abkom­

mens:

Sind nach einem dieser Artikel die schwe­dischen Rechtsvorschriften anzuwenden, so wird die betreffende Person so behandelt, als halte sie auch ihren gewöhnlichen Auf­enthalt im Gebiet Schwedens.

VI.

Till konventionens artikel 9:

Österrikisk handelsdelegerad respektive sakkunniga medarbetare, som tiUdelats ho­nom av den österrikiska förbundshandels­kammaren, likställes med diplomatisk före­trädare respektive administrativ och tek­nisk personal såtillvida att den österrikiska lagstiftningen gäller beträffande dessa per-

VI.

Zu Artikel 9 des Abkommens:

Der österreichische Handelsdelegierle be­ziehungsweise die ihm von der Bundes-kammer der gewerblichen Wirtschaft zuge-teilten fachlichen Mitarbeiter slehen dem Diplomalen beziehungsweise dem Verwal­lungs- und technischen Personal mit der Massgabe gleich, daB fur die Beschäftigung

Prop. 1975/76: 51

soners sysselsättning i Sverige.

VII. Till konventionens artikel 12:

I Österrike gäUer denna bestämmelse med avseende på behandling, som meddelas av privatpraktiserande läkare, tandläkare och dentister, endast för följande personer:

a)

personer som under utövning av sin förvärvsverksamhet vistas i Österrike samt deras medföljande familjemedlemmar;

b)

personer som besöker sin i Österrike bosalla familj;

c)

personer som av annan anledning vistas i Österrike, om de erhåUit behand­ling i öppen vård för den distriktssjukkas­sas räkning, som är behörig för deras vistel­seort.

VIII. Till konventionens artikel 24:

1)

Understiger i faU, då makar båda är berättigade till folkpension, pensionernas sammanlagda belopp den pension som skul­le tillkomma en av makama om endast den­ne var pensionsberättigad, förhöjes pensio-nema med skillnadsbeloppet. Detta förde­las proportionellt mellan de bägge pensio­nerna.

2)

Villkoret om rätt till tilläggspension enligt första stycket skall anses vara upp­fyllt om för den försäkrade eller, när fråga är om änke- eller barnpension, för den av­lidne beräknats lill statlig inkomstskatt taxe­rad inkomst för år före år 1960. En förut­sättning härför är dock att antalet sådana år, om så erfordras sammanlagt med år för vilka pensionspoäng tiUgodoräknats inom försäkringen för tilläggspension liksom med försäkringstider i den österrikiska pensions­försäkringen, uppgår tiU minst tre. Härvid likställs tolv inom den österrikiska pen­sionsförsäkringen fullgjorda försäkringsmå­nader med elt år för vUket till statlig in­komstskatt taxerad inkomst beräknats.

3) Med år, för vilka pensionspoäng till­godoräknats inom försäkringen för tilläggs­pension, likställes vid tillämpning av be­stämmelsema i första stycket om folkpen-

45

dieser Personen im Gebiet Schwedens die österreichischen Rechtsvorschriften gelten.

VII. Zu Artikel 12 des Abkommens:

Diese Bestimmung gilt in österreich in bezug auf die Behandlung dtu-ch freiberuf-lich tälige Ärzte, Zahn"ärzte und Dentisten nur hinsichtlich folgender Personen:

a)

Personen, die sich in Ausubung ihrer Beschäftigung in Österreich aufhalten so­wie die sie begleitenden FamiUenangehöri-gen;

b)

Personen, die ihre sich ui Österreich gewöhnlich aufhallende FamUie besuchen;

c)

Personen, die sich aus anderen Grun­den in Österreich aufhalten, wenn ihnen eine ambulante Behandlung fur Rechnung der fur ihren Aufenthaltsort zuständigen Gebielskrankenkasse gewährt wurde.

VIII. Zu Artikel 24 des Abkommens:

1. Haben Ehegatten je einen Anspruch auf Volkspension und wäre die Summe dieser Pensionen geringer als die einem Ehegatten allein gebiihrende Pension, so sind die Pensionen um den Unterschieds­belrag verhällnismäBig zu erhöhen.

2.

Der nach Absatz 1 erforderliche Än­spmch auf Zusalzpension gilt als erfullt, wenn der Versicherte öder, im Falle einer Witwen- bzw. Waisenpension, wenn der Verstorbene vor dem Jahre 1960 der staat-lichen Einkommensteuer in Schweden wäh­rend eines Zeitraumes unterlag, der, er-forderlichenfalls unler ergänzender Her-anziehung von Jahren, fiir die Pensions­punkte in der Versicherung fiir Zusalzpen­sion gulgeschrieben sind, sowie von Ver­sicherungszeiten in der österreichischen Pensionsversichemng, mindestens drei Jahre beträgt. Hiebei slehen einem Jahr, während welchem die in Betracht kom­mende Person der staallichen Einkommen­steuer in Schweden unterlag, zwölf in der österreichischen Pensionsversicherung er-worbene Versichemngsmonate gleich.

3.

Fiir die Berechnung der Volkspen­sion stehen bei Änwendung des Absalzes 1 den Jahren, fur die in der Versicherung fur   Zusalzpension   Pensionspunkte   gutge-

Prop. 1975/76: 51

46

sionens beräkning år före år 1960, för vilka beräknats till statlig inkomstskatt laxerad inkomst.

schrieben sind, jene Einkommensjahre vor dem Jahre 1960 gleich, während welcher die betreffende Person der staallichen Einkom­mensteuer in Schweden unterlag.

IX. 

Till konventionens artikel 28:

Denna artikel gäller ej för förvärv av rält tiU moderskapslön enligt den öster­rikiska lagstiftningen.

IX. 

Zu Artikel 28 des Abkommens:

Dieser Artikel gilt nicht fur den Erwerb des Anspruches auf Karenzurlaubsgeld nach den österreichischen Rechlsvorschriften.

X. 

Till konventionens artikel 30:

Bestämmelserna om väntetid för rätt lill aUmänt barnbidrag i den svenska lagstift­ningen berörs ej av denna konvention.

X. 

Zu Artikel 30 des Abkommens:

Die schwedischen Rechtsvorschriften uber die Wartezeit fur den Änspmch auf Kin­dergeld werden durch dieses Abkommen nicht beruhrt.

XI. 

Till konventionens artikel 40:

Avdelning III kapitel 2 gäUer ej för fall, då enligt den österrikiska lagstiftningen om pensionsförsäkring för personer som är självständigt förvärvsverksamma i jordbruk och. skogsbmk lagstiftningen om jordbru­kares tilläggspensionsförsäkring fortfarande skall lUlämpas.

Detta slutprotokoll utgör en integrerande del av konvenlionen meUan Konungariket Sverige och Republiken Österrike om social trygghet. Del träder i kraft samma dag som konventionen och förblir i kraft samma tid som denna.

TILL BEVIS HÄROM har de båda för­dragsslutande staternas befullmäktigade om­bud undertecknat detla slutprotokoll.

SOM SKEDDE I STOCKHOLM den  11

november 1975,

i två exemplar, på svenska och tyska språ­ken, vilka båda texter äger lika vitsord.

För Konungariket Sverige: Sven[REDACTED_EFTERNAMN]

XI. 

Zu Artikel 40 des Abkommens:

Abschnitt 111 Kapitel 2 gilt nicht fur Fälle, in denen nach den österreichischen Rechlsvorschriften uber die Pensionsver­sicherung der in der Land- und Forstwirt-schaf t selbständig Erwerbstätigen die Rechts-vorschriften uber die Landwirtschaftliche ZuschuBrentenversicherung weilerhin an­zuwenden sind.

Dieses SchluBprotokoll ist Bestandteil des Abkommens zwischen der Republik Öster­reich und dem Königreich Schweden iiber Soziale Sicherheit. Es tritt an demselben Tag in Kraft wie das Abkommen und bleibt ebensolange wie dieses in Kraft.

ZU URKUND DESSEN haben die Be-vollmächliglen beider Vertragsstaaten dieses SchluBprotokoll unterzeichnet.

GESCHEHEN ZU STOCKHOLM, am 11.

November 1975,

in zwei Urschriften, in deulscher und schwe­discher Sprache, wobei beide Texte in gleicher Weise authentisch sind.

Fur die

Republik Österreich:

Fischer

För Republiken Österrike: Fischer

Fur das

Königreich Schweden:

Sven[REDACTED_EFTERNAMN]

NORSTEDTS TRYCKERI. STOCKHOLM  1975     7S0542