Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83:119 Regeringens proposition

1982/83:119

om riktlinjer för JAS-projektet;

beslutad den 3 mars 1983.

Regeringen föreslär riksdagen all antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERSTHUNBORG

Propositionens huvudsakliga innehåll

I regeringsförklaringen i oktober 1982 anfördes atl en omedelbar analys skulle göras av JAS-projektets ekonomi. Denna ekonomiska analys redo­visas nu. På gmndval av analysen saml vad som anfördes i den social­demokratiska motionen lill totalförsvarsproposiiionen förordas all plane­ringen av JAS- projektet inriktas mol en ram om 24,9 miljarder kr. i prisläget febmari 1981.

1    Riksdagen 1982/83. I saml. Nr 119

Prop. 1982/83:119

2

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1983-03-03

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son, Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg

Föredragande: statsrådet Thunborg

Proposifion om riktlinjer för JAS-pirojektet

1   Inledning

Riksdagen godkände den 4 juni 1982 (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr 374) rikfiinjerna för utveckling och anskaffning inom landei av elt nytt allsidigt användbart flygplanssystem (JAS), som skall ersätta Viggen-systemet i början av 1990-lalel. I propositionen hänvisades lUl en av överbefälhavaren redovisad belalningsplan för JAS-projektet fram tiU år 2000 om totalt 24,9 miljarder kr. i prislägel februari 1981.

I den partimolion (mot. 2276) som socialdemokraterna avgav med anled­ning av propositionen hävdades att förslagel om JAS-projektet vilade på ell bristfälligt underlag och atl beslulel borde anstå fill dess alt etl bättre underlag fanns.

I regeringsdeklarationen i oktober 1982 utlovades en omedelbar analys av de ekonomiska fömtsättningarna för JAS-projektet.

En sädan analys har genomförts inom försvarsdepartementet. Den bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

2   Föredragandens överväganden

2.1 Utgångspunkter

Den dåvarande regeringen uppdrog i december 1981 ät försvarels mate­rielverk all förhandla med Industrigruppen JAS om vissa frägor av teknisk, ekonomisk och juridisk nalur. Förhandlingarna skulle bedrivas sä att elt färdigt kontrakt förelåg senast den 1 maj 1982. Sedan förhandlingarna avslutats redovisade överbefälhai/aren för regeringen och försvarsutskot­tet ell kompletterande underlag i flygplansfrägan. Underlaget innefattade överbefälhavarens värdering av JAS-syslemets tekniska realiserbarhet.

Prop. 1982/83:119

3

utvecklingspotential, operativa förmåga saml ekonomi. Beträffande den ekonomiska ramen konstaterade överbefälhavaren atl kostnaderna för ut­veckling och anskaffning av JAS-systemel inkl. vapen, övrig utrustning och reserver kunde beräknas till 25,7 miljarder kr. i prislägel februari 1981 fram till år 2000. Överbefälhavaren konstaterade vidare atl kostnaderna sålunda översteg den fidigare beräknade kostnadsramen med 800 milj. kr., om avsalta reserver skulle behöva utnyttjas. En marginell sänkning av flygplanens leveranstakt under senare delen av 1990-lalet skulle dock, enUgt överbefälhavaren, medföra att den tidigare angivna kostnadsramen i slort sett skulle räcka lill. Överbefälhavaren förordade atl den ursprungliga leveranslaklen skulle hållas och alt antalet flygplan skulle behållas. Om statsmakterna skulle välja atl behälla den fidigare angivna kostnadsramen skuUe det dock vara fullt möjligt alt reducera det antal flygplan som planerades för leverans före är 2000.

Pä uppdrag av regeringen anförde chefen för försvarsdepartementet i brev lill försvarsutskottet den 6 maj 1982 bl. a. alt regeringens riktlinjer för JAS-förhandlingarna kunde förverkligas och all förutsättningarna för lotal-försvarspropositionens förord för elt svenskt JAS-flygplan därmed var uppfyllda.

Den dåvarande regeringen uppdrog den 30 juni 1982 ål försvarels mate­rielverk all bestäUa projektering och en första delserie om 30 flygplan av flygplanssystemel JAS. Regeringen föreskrev vidare bl. a. att planeringsin­riktningen fram fill år 2000 skulle vara all del svenska försvaret inom en total koslnadsram om 25,7 miljarder kr. i pris- och valulaläget febmari 1981 skulle ombesötja utveckling och anskaffning av 140 svenskfillverkade flygplan med vapen och kringutruslning.

I den förul nämnda socialdemokratiska partimolionen behandlades bl. a. det ekonomiska utrymmet m. m. för JAS-projektet. Enligt socialdemokra­terna fanns det i flera avseenden väsentliga brister i del beslutsunderlag som låg tUl gmnd för propositionen. Socialdemokraterna kunde inle god­känna proposifionen på del underlag som då förelåg. De förutsatte en noggrann prövning under den fortsatta riksdagsbehandlingen av flygplans­anskaffningen. Utöver vad som från tekniska, ekonomiska och kommer­siella synpunkter borde ingå i elt avtal som är godtagbart för statsmakterna borde följande villkor gälla för JAS-projektet.

1.   Några löften om framtida anslagsökningar för försvarsmakten får inte

ges.

2.

JAS-projektet skall hålla sig inom den av överbefälhavaren anvisade ramen 24,9 miljarder kr. i prisläget februari 1981 fram till sekelskiftet.

3.

Projektets prestanda skall långsiktigt svara mol vad överbefälhavaren och chefen för flygvapnet bedömer behövas. Därvid skall luftförsvarsupp­giften vara den centrala.

4.

Projektets realiserbarhel, som f.n. är oklar, måste kontinuerligt granskas av de ansvariga militära myndigheterna. Full insyn från staten i

Prop. 1982/83:119

4

tekniskt och ekonomiskt avseende måste därför finnas. Om allvarliga problem uppstår, måste staten ha rätt atl avbryta projektet. Industrin måste i avtalet utfäsla sig alt ta en inle oväsentlig ekonomisk risk i detta sammanhang. Även för driftsäkerheten i projektet måste rimliga garantier ges av industrin.

5.

Skulle fördyringar uppstå -1, ex. genom all de militära myndigheter­na ställer krav pä modifieringar - måste dessa betalas inom ramen för flygvapnets anslag. De fär alltså inle inkräkta på del utrymme som enligl nuvarande planering avdelats för övriga försvarsgrenar och ändamål.

6.

Staten måste ha fri nyttjanderätt lill de teknologiska innovationer och övrigt underlag av likartad nalur som kan framkomma under arbelel med JAS-projektet.

7.

För den framlida planeringen inom flyginduslrin bör del klargöras att något nytt projekt för utveckling av flygplan inte kan vara aktuellt när utvecklingsarbetena för JAS böljar minska vid 1990-lalels början. Indu­strin måste därför inrikta arbetet mol en fiygindustri som är baserad på i huvudsak civil produktion. Skulle del vara möjligt med hänsyn lill den mUitärpolitiska situationen i vår omvärld all genomföra en nedmslning - i enlighet t.ex. med tidigare utfästelser av den svenska regeringen - fär ocksä JAS-projektet givetvis omprövas.

Efter del att den socialdemokratiska partimotionen inlämnades insände som fidigare nämnts överbefälhavaren sin värdering i flygplansfrägan. Härvid anmälde överbefälhavaren bl. a. atl JAS-projektet är tekniskt reali­serbart, atl grundversionen med den i kontraktet inbyggda utvecklingspo­tentialen är operativt godtagbar och atl de kommersiella aspekterna är tillfredsställande. Överbefälhavaren föreslog mol bakgrund av redovisade förhållanden atl beslut skulle fattas våren 1982.

I den socialdemokratiska reservationen lill försvarsutskottets belänkan­de (FöU 1981/82:18) anfördes bl.a. alt del i betydande utsträckning hade varit möjligl all i avtalsförhandlingarna mellan försvarels materielverk och Industrigmppen JAS uppnå de villkor som har ställts i nämnda motion. Reservanterna underströk emellertid samlidigt atl betydande brister kvar­stod i beslutsunderlaget. Dessa brister avsäg framför allt JAS-planels prestanda och kostnader.

2.2 Sammanfattning av analysen av JAS-projektets ekonomi

2.2.1 Allmänt

1 analysen konstateras atl upphandlingen av JAS-systemel skiljer sig från upphandlingen av tidigare flygplanssyslem. Sålunda har industrin getts ell betydande ansvar för utveckling och serieleverans enligl den specifikation som har lämnals av försvarels materielverk. För all klara della ansvar har de närmast berörda förelagen, SAAB-SCANIA AB, Vol-

Prop, 1982/83:119

5

vo Flygmotor AB,[REDACTED_EFTERNAMN], SRA Communications AB (numera[REDACTED_EFTERNAMN] Radio System AB) och förenade fabriksverken, bildat etl särskill bolag, Industrigmppen JAS (IG JAS), med vilket materielverket har tecknat avtal. Avtalen omfattar dels en beskrivning av JAS-systemel, dels ålagan­den belräffande utvecklingsarbete, produktion, underhåll, garantier, kom­pletterande förbättringar osv.

I analysen framhålls atl JAS-upphandlingen i jämförelse med tidigare flygplansupphandlingar medger en bällre bedömning av de totala framtida kostnadema. Å andra sidan finns del inle några möjligheter all genomföra slörre besparingar genom ändringar av den tekniska specifikationen eller genom andra ålgärder.

En totalkostnad fastställdes av den dåvarande regeringen och omfallade utveckling, tiUverkning, relativt långtgående garantier, underhälls- och kringulmstning, vapen och molmedd samt reservdelar för 140 plan fram liU är 2000. Dessutom ingår reserver. Denna totalkostnad är den s. k. JAS-ramen och uppgår enligl beslutet till 28,5 miljarder kr. i prislägel februari 1982. I analysen framhålls alt etl projekt med den långsiklighet som del här gäller, innehåller en mängd osäkerheter som inle kan fömtses. Projekten blir ofta dyrare än beräknat. I analysen har behandlats tvä typer av osäkerheter, nämligen dels tekniska, dels sådana som hänförs till pris-och valutaförändringar.

OfuUständiga specifikationer kan, när de preciseras, leda liU högre kost­nader. Denna typ av osäkerheter möts genom all reserver avsätts och las i anspråk samt genom att utvecklingen kontrolleras effektivt. Ambitionerna måste också vägas mol kostnaderna. Ofömlsedda händelser leder ocksä fill förseningar som i sin lur ger fördyringar. För flertalet av sådana händelser har IG JAS ansvaret, men pä vissa punkter har staten ell direkt ansvar. En kalkylerad risk för statens del har uppskattats till 200 milj. kr.

2.2.2 Valutaförändringar och priser

En fjärdedel av försvarels materielanskaffning är erfarenhetsmässigt direkt beroende av valutakurserna. För JAS-projektet ulgör anskaffningen från utlandet dock mindre än en fjärdedel.

Under den viktiga fömtsättningen att försvarsramen behålls på nuvaran­de nivä och inflationsskyddas med försvarsprisindex påverkar olika dollar­kurser JAS-projektet på del sätt som framgår av följande tabell.

Dollarkurs

Kostnadsökningar

kr.

(milj. kr.)

5                                                                       O

6

1400

7

2650

Prop. 1982/83:119

6

Risken för kostnadsökningar bör ställas mol möjlighelerna till besparing­ar inom JAS-ramen och inom den ekonomiska ram som kan fömlses för flygvapnet fram lill är 2000.

I analysen exemplifieras följande besparingsmöjligheter (milj. kr.).

Typ av besparing

Belopp

Färre antal plan under 1990-talet

ca   500

Minskad ambitionsnivå betr. beväpning, skolflygplan,

reservdelar m. m.

ca 1 500

Summa

ca 2000

Nägon omprioritering från övriga ändamål lill JAS inom den förutsedda ekonomiska ramen för flygvapnet bedöms i analysen inle vara lämplig inom den närmaste tioårsperioden. För tiden från år 1992 till år 2000 finns ett ännu inte inlecknal utrymme inom flygvapenramen. Utgångspunkten bör dock vara atl detta utrymme inle i nämnvärd ulslräckning kan använ­das för JAS-projektet, eftersom del måste förutsättas alt även andra ålgär­der kan bli aktuella för atl behålla balans inom flygvapnet under den myckel långa tidsperiod del här gäller. För atl beställa flera plan efter år 2000 torde också vissa medel behöva avsättas för förskottsbetalningar.

Enligt vad som nyss har anförts kan det således uppslå kostnadsökning­ar på sammanlagt 200, 1 600 eller 2850 milj. kr., huvudsakligen beroende pä om doUarkursen är 5, 6 eller 7 kr. under liden fram till år 2000. Dessa eventuella kostnadsökningar kan och bör i lur och ordning mötas dels med den del av prisreserven som eventuellt kan avdelas (del av ca 1,8 miljarder kr.), dels med den inom projektet inplanerade reserven (om 2,6 miljarder kr.) för främst tekniska osäkerheter, som sålunda även bör ses som en finansieringsreserv, dels genom ambilionssänkningar enligl de redovisade besparingsmöjligheterna (om ca 2 miljarder kr.).

2.2.3 Slutsatser av analysen

De osäkerheter som har kommit fram i analysen är inle av den omfatt­ningen all de motiverar atl projektet avbryts. Om dagens höga dollarkurs beslår, får man dock vara beredd all sänka ambitionsnivån belräffande viss typ av utmstning, antal fiygplan, beväpning o.d. Styrning via en JAS-ram bör behållas. Vidare bör regeringen ha kontroll över den inplane­rade reserven om 2,6 miljarder kr. Kontrollen av och insynen i projektet från regeringens sida bör skärpas, dock utan all rådande ansvarsförhållan­den förändras när del gäller myndigheterna och industrin. Slutligen visar analysen alt avtalels valutaklausuler bör justeras i vissa avseenden, sä atl svenska underieveranlörer fär bällre möjlighet atl konkurrera om beställ­ningarna.

Prop. 1982/83:119

7

2.3   Överväganden

Frågan om ersättning av Viggen-sy stemet, när det under i990-lalel bör­jar gä ur organisationen, behandlades av 1978 års försvarskommitté. Kom­mittén var enig om behovel av elt nytt flygplanssystem efter flygplan Viggen. Också vid riksdagsbehandUngen är 1982 (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr 374) rådde bred enighet härom. Säväl i totalförsvarsproposi­iionen som i den socialdemokratiska partimolionen underslröks betydel­sen av atl anskaffningen skedde genom utveckling och tiUverkning av del s.k. JAS-planet, dvs. ell i Sverige utvecklat och fillverkal plan. För atl della skulle kunna genomföras är del nödvändigt som konstaterades i motionen-att fatta beslut och genomföra anskaffningen tidigare än vad som från strikt militära synpunkter skulle vara nödvändigt.

I den socialdemokratiska partimolionen tillstyrktes ell genomförande av JAS-projektet under förutsättning av all vissa specificerade, i del föregå­ende refererade, villkor uppfylldes. Bakgmnden härtill var nödvändighe­ten atl skydda sig för opåräknade kostnadsökningar i framliden. Möjlighe­lerna alt möta dessa kunde bedömas vara mindre än vid tidigare flygplans­projekt.

Enligt min mening är det nödvändigt alt pä del säll som gjordes i motionen precisera fömtsättningarna för atl genomföra JAS-projektet. Som framhölls bl.a. i den socialdemokratiska reservationen i försvarsut­skottet hade försvarets materielverk vid den slutliga överenskommelsen uppnått flera av de villkor som ställdes i motionen. Det gäller kraven om fuU insyn i projektet och fri ulnyltjanderält till de teknologiska innovafio-nerna inom projektet. Jag finner vidare atl statens möjligheter all styra och kontrollera projektet är tillgodosedda. Likaså konstaterar jag att överbefäl­havaren i sitt komplellerande underlag i flygplansfrågan anser att JAS-sy-stemet är möjligt atl förverkliga i tekniskt avseende och all det är godtag­bart från operativa utgångspunkter.

Vad gäller de ekonomiska villkoren i den socialdemokratiska motionen finner jag all den nu genomförda ekonomiska analysen av JAS-projektet visar all de i huvudsak har uppfyllts.

Den ekonomiska analysen har utgått frän den JAS-ram om 25,8 miljarder kr. som den dåvarande regeringen fastställde. Mol bakgmnd av de osäker­heter som redovisas i analysen och med hänsyn lill den pä gmnd av del stalsfinansiella lägel beslutade minskningen av utgiftsramen för det miUtä­ra försvaret förordarjag atl JAS-projektets ekonomiska ram får uppgå lill högsl de 24,9 miljarder kr. i prislägel febmari 1981 som socialdemokrater­na förordade i sin partimotion. Denna ram blir således styrande för projek­tets ambitionsnivå. Jag har därvid utgått från all JAS-ramen kommer atl ges sin andel av den framlida priskompensationen av utgiftsramen för del militära försvarel via försvarsprisindex. De 800 milj.kr. som planerings-mässigl frigörs under 1990-talet inom flygvapnets ram bör bl. a. reserveras

Prop. 1982/83:119

8

för sädana osäkerheter som den ekonomiska granskningen har visat på. Sammanfattningsvis konstaterar jag atl del somjag nyss har anfört och vad som i övrigt framgår av den ekonomiska analysen medger en fortsättning av JAS-projektet.

Jag vill i detta sammanhang också erinra om all överbefälhavaren som jag tidigare har anfört i sill komplellerande underlag i flygplansfrägan konstaterat atl en marginell sänkning av flygplanens leveranstakt under senare delen av 1990-lalel medför alt den tidigare angivna ramen om 24,9 miljarder kr. i stort setl räcker lill för alt förverkliga JAS-projektet.

För all säkerställa atl JAS-projektet utvecklas med den av mig förordade ekonomiska inriktningen, bör det ankomma pä regeringen all uppdra ät överbefälhavaren och chefen för flygvapnet atl i samband med den årligen återkommande rapporteringen av JAS-projektet inkomma med förslag lill hur JAS-projektet skall kunna minskas med 800 milj.kr. Vidare bör det ankomma pä regeringen att ge myndigheterna de direkfiv som föranleds av den genomförda ekonomiska granskningen. Jag bedömer all rådande an­svarsförhållanden när det gäller myndigheterna och industrin inte behöver förändras.

Jag vill slulUgen beröra del industripoliliska villkoret. Somjag tidigare har anfört innebär ett genomförande av JAS-projektet - från vissa syn­punkter atl flygplansanskaffningen tidigareläggs. Med de bedömningar som nu kan göras följer härav atl berörda industrier måste göra särskilda ansträngningar för atl möta de problem som på sikt kan uppslå när försl utvecklings- och sedan tillverkningsarbelena på JAS-planen börjar avla. De ansträngningar som industrierna under de senaste åren har gjort för att minska sitt beroende av militär produktion visar enligl min mening att de är införslådda med problemel och jag ulgår från atl de i framtiden intensi­fierar sina ansträngningar med denna inriktning. Den kompelens och yr­kesskicklighet som finns inom industrin utgör en god gmnd i sådana strävanden.

Jag vill i delta sammanhang också nämna atl chefen för industri­departementet kommer att tillkalla en kommitté för atl följa JAS-upphand­lingen med sikte på atl så slor del som möjligl av beställningarna förläggs lill Sverige. Enligt tidigare ålaganden har IG JAS förklarat sig beredd all la till vara alla möjligheter atl öka den svenska industriella andelen inom JAS-systemel. IG JAS kommer även att verka för atl nya leknologiområ-den genom JAS-projektet kommer övrig svensk induslri lill godo saml atl sysselsättningen inom främst sysselsällningssvaga regioner ökas med 800 nya arbelslillfällen. IG JAS har i en första rapport nyligen redovisat lägel härvidlag. Jag viU särskill understryka angelägenheten av alt företagen vid diskussioner om direkt och indirekt industrimedverkan gör särskilda an­strängningar för all förlägga produktion lill Norrbottens län.

Enligt riksdagens beslut vid 1931/82 års riksmöte (FöU 1981/82:18, rskr 374) skall regeringen i särskild ordning låta försvarsutskottet följa arbetet

Prop. 1982/83:119

9

med projektet. Jag finner det därför naturligt att i detta sammanhang beröra arbetsläget inom JAS-projektet så som del rapporterats under hös­ten 1982. Organisation och arbetsformer för JAS-projektet har skapats, varvid en ny enhet hos chefen för flygvapnet, benämnd JAS-rådel, har inrättats. Arbetet med den s.k. RockweUvingen har avbrutits, eftersom den tekniskt inte medför den förväntade prestandahöjningen. I övrigt framgår all inga avvikelser har gjorts från den fastlagda planeringen. Jag konstaterar sålunda att projektet följer den uppgjorda planeringen.

3   Hemställan

Jag hemställer all regeringen föreslär riksdagen

atl godkänna de riktlinjer för JAS-projektet somjag har förordat.

4   Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposilion föreslå riksdagen all anla del förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1982/83:119

H

Bilaga 1983-02-28

EKONOMISK ANALYS AV JAS-PROJEKTET

Prop. 1982/83:119

12

Sanmianfattning och  slutsatser

Bakgrund

Det r

å

der politisk enighet om att det beh

ö

vs ett nytt flygplanssystem som efterf

ö

ljare till Viqgensystenet. n

å

 riksdagen i .juni 1982 beslutade om ett nytt flygplanssystem (JAS) anf

ö

rde emellertid socialdemokraterna att ytterligare utredningar borde g

ö

ras innan beslut kunde fattas om utveckling av ett inhemskt system. Bl.a. ans

å

gs de ekonomiska kalkylerna vara ofullst

ä

ndiga.

I regeringsf

ö

rklaringen i oktober 1982 anf

ö

rdes att en omedelbar analys skulle g

ö

ras av JAS-projektets ekonomi.

Denna analys har nu  f

ä

rdigst

ä

llts.

Upphand!ingsfonnen

Upphandlingen av JAS-systemet skiljer sig fr

å

n upphandlingen av tidigare flygplanssystem.  S

å

lunda g

ä

ller f

ö

ljande.

-

Industrin har ett betydande totalansvar f

ö

r utveckling och serieleve-rans enligt specifikation som l

ä

mnats av staten genom f

ö

rsvarets mate­rielverk* (FMV).

-

F

ö

r att klara detta har n

ä

rmast ber

ö

rda industrier (SAAB-SCAHIA AB, Volvo Flygmotor AB,[REDACTED_EFTERNAMN], SRA Communications AB, F

ö

renade Fabriks­verken) bildat ett s

ä

rskilt bolag Industrigruppen JAS (IG JAS), vilket FMV tecknat avtal  med.

Avtalet omfattar dels beskrivning av JAS-systemet, dels 

å

tagande betr

ä

ffande utvecklingsarbete, produktion, underh

å

ll, kompletterande f

ö

rb

ä

ttringar (s.k.  typst

ö

d) osv.

Prop. 1982/83:119

13

I j

ä

mf

ö

relse med tidigare flygplansupphandl ingar medger s

å

ledes JAS-upphandlingen en b

ä

ttre bed

ö

mning av de totala framtida kostnaderna. \ andra sidan finns det inte m

ö

jligheter att genomf

ö

ra st

ö

rre besparingar genom 

ä

ndringar av teknisk  specifikation eller andra 

å

tg

ä

rder.

JAS-ramen

En totalkostnad fastst

ä

lls av regeringen omfattande utveckling, till­verkning, relativt l

å

ngtg

å

ende garantier, underh

å

lls- och kringutrust-ning, vapen och motmedel samt reservdelar f

ö

r 140 plan fram till 

å

r 2000. Dessutom ing

å

r reserver. Denna totalkostnad 

ä

r den s.k. JAS-ramen och uppg

å

r till   28,5 miljarder kr.   i  prisl

ä

get februari   1982.

Os

ä

kerheter

Ett projekt som det ovan beskrivna, med den l

å

ngsiktighet som det h

ä

r g

ä

ller inneh

å

ller en m

ä

ngd os

ä

kerheter som definitionsm

ä

ssigt inte kan f

ö

rutses. Os

ä

kerheterna medf

ö

r vanligtvis h

ö

gre kostnader. I analysen har behandlats tv

å

typer av os

ä

kerheter, n

ä

mligen dels tekniska, dels s

å

dana som h

ä

nf

ö

rs till   pris- och valutaf

ö

r

ä

ndringar.

Tekniska os

ä

kerheter

De tekniska os

ä

kerheterna

ä

r av tv

å

 slag.

1.

Ofullst

ä

ndiga specifikationer kan nar de preciseras leda till h

ö

gre kostnader. Denna typ av os

ä

kerheter m

ö

ts med att reserver avs

ä

tts samt genom en effektiv kontroll av utvecklingen och ianspr

å

ktagandet av  vissa  reserver.  Ambitionerna m

å

ste ocks

å

  v

ä

gas mot kostnaderna.

2.

Of

ö

rutsedda h

ä

ndelser leder till f

ö

rseningar som i sin tur ger f

ö

r­dyringar. F

ö

r flertalet av s

å

dana h

ä

ndelser har IG JAS ansvaret, men p

å

 vissa punkter har staten ett direkt ansvar. En kalkylerad risk f

ö

r detta ansvar har uppskattats till   200 milj.kr.

Valutaf

ö

r

ä

ndringar och priser

En fj

ä

rdedel av f

ö

rsvarets anskaffning 

ä

r erfarenhets.m

ä

ssigt direkt valutakursberoende.    Upphandlingar   inom   ramen   f

ö

r   JAS-projektet  

ä

r   en

Prop. 1982/83:119

14

mindre   del   av   denna   upphandling.   En   f

ö

r

ä

ndrad   dollarkurs   p

å

verkar  JAS-systemets kostnader till  

å

r 2000 enligt  f

ö

ljande.

Dollarkurs                      JAS-kostnader                    

ö

kningar

(kr.)                                (miljarder kr.)                      (miljarder kr.

5

23,E

6

30,2

+      1,7

7

32,0

+      3,5

Prish

ö

jningar i allm

ä

nhet kompenseras genom en uppr

ä

kning av JAS-ramen med f

ö

rsvarsprisindex (FPI). Errarenhetsm

ä

ssigt kompenserar inte FPI hela prisuppg

å

ngen f

ö

r materielprojekt. Prisreserver har d

ä

rf

ö

r av­satts.

H

ä

rtill kommer att spr

å

ngvisa kraftiga valutauppg

å

ngar bara delvis kom­penseras genom FPI.

Under den viktiga f

ö

ruts

ä

ttningen att f

ö

rsvarsramen bibeh

å

lls p

å

 nuva­rande niv

å

 och inflationsskyddas med f

ö

rsvarsprisindex b

ö

r f

ö

ljande kostnader kalkyleras vid olika dollarkurser.

Dollarkurs                                                       Kostnads

ö

kningar

(kr.)                                                                 (nilj.  kr.)

5

6

1 400

7

2 650

Besparingsm

ö

jligheter

Risken   f

ö

r   kostnads

ö

kningar  b

ö

r   st

ä

llas mot m

ö

jlighet   till   besparingar inom JAS-ramen och inom en  f

ö

rutsedd  flygvapenram.

I analysen exemplifieras  f

ö

ljande besparingsm

ö

jligheter (milj.kr,).

Prop. 1982/83:119

15

ca

500

iq.

ca

1 500

Summa

ca

2 000

F

ä

rre antal   flygplan under 1990-talet Minskad ambiljionsniv

å

 betr

ä

ffande bev

ä

pning, skolflygplan,  reservdelar m.m.

N

å

gon omprioritering fr

å

n den 

ö

vriga f

ö

rutsedda flygvapenramen till JAS torde inte vara l

ä

mplig inom den n

ä

rmaste tio

å

rsperioden. F

ö

r tiden fr

å

n 

å

r 1992 till 2000 finns ett 

ä

nnu ej intecknat utrymme inom flygvapenra­men. Utg

å

ngspunkten b

ö

r dock vara att detta utrymme inte i n

ä

mnv

ä

rd utstr

ä

ckning kan anv

ä

ndas f

ö

r JAS-projektet, eftersom det m

å

ste f

ö

rut­s

ä

ttas att 

ä

ven andra 

å

tg

ä

rder kan bli aktuella f

ö

r att beh

å

lla balans inom flygvapnet under den mycket l

å

nga tidsperiod det h

ä

r g

ä

ller. F

ö

r att best

ä

lla flera plan efter 

å

r 2000 torde ocks

å

 vissa medel beh

ö

va avs

ä

ttas som f

ö

rskott.

Slutsatser

Slutsatsen av ovanst

å

ende

ä

r s

å

ledes att det kan uppst

å

 kostnader p

å 

sammanlagt 200, 1 500 och 2 850 milj.kr. beroende p

å

 om dollarkursen 

ä

r 5,  5 eller 7 kr.  under tiden fram till   Ir 2000.

Dessa eventuella kostnadsh

ö

jningar kan och b

ö

r i  ordning m

ö

tas med

(1)

de   delar   som  eventuellt  kan   avdelas   av   prisreserven   (delar   av   ca 1,8 miljarder kr.),

(2)

den   inom   projektet   inplanerade  reserven  om 2,6  miljarder kr.,   som s

å

lunda 

ä

ven b

ö

r ses som en finansieringsreserv,

(3)

ambitionss

ä

nknihgar enligt ovan  (om ca 2 miljarder kr.).

En slutsats av detta 

ä

r att regeringen b

ö

r ha kontroll 

ö

ver den inplane­rade reserven, dels f

ö

r att kunna kontrollera den tekniska utvecklingen, dels - vid behov - kunna anv

ä

nda del   av denna som finansieringsreserv.

F

ö

ljande faktorer b

ö

r tas med vid regeringens bed

ö

mning av JAS-projek­tet.

Prop. 1982/83:119

16

1.

De os

ä

kerheter som framkommit i analysen 

ä

r inte av den omfattningen att de beh

ö

ver medf

ö

ra att projektet avbryts. Om dagens h

ö

ga dollarkurs best

å

r, far man vara beredd att s

ä

nka ambitionsniv

å

n, betr

ä

ffande viss typ av utrustning,   antal   plan,  bev

ä

pning o.d.

2.

Ett beslut om forts

ä

ttning av JAS-projektet f

ö

ruts

ä

tter emellertid att statsmakterna 

ä

ven forts

ä

ttningsvis 

ä

r beredda att tilldela f

ö

rsva­rat i stort sett nuvarande resurser som 

å

rligen uppr

ä

knas via f

ö

rsvars­prisindex. Om inte samh

ä

llsekonomin till

å

ter detta, kommer JAS-projektet att medf

ö

ra obalanser genom att ta i anspr

å

k en oproportionerligt stor del   av f

ö

rsvarsramen.

3.

JAS-projektets styrning via en JAS-ram skall bibeh

å

llas och regering­en skall ha kontroll 

ö

ver den inclanerade reserven om 2,6 milj.kr. Vida­re b

ö

r kontrollen och insynen i projektet fr

å

n regeringens sida stramas upp dock utan f

ö

r

ä

ndring av r

å

dande ansvarsf

ö

rh

å

llanden f

ö

r myndigheter och industri.

Slutligen har under granskningsarbetet framkommit att vissa justeringar av avtalets valutaklausuler b

ö

r ske si att svenska underleverant

ö

rer f

å

r b

ä

ttre m

ö

jlighet att konkurrera.

Prop. 1982/83:119

17

1.      Bakgrund

De svenska flygstridskrafterna best

å

r f.n. av 12 divisioner jaktflyg (11 divisioner J 35 Draken och 1 division JA 37 Viggen), 5,5 divisioner-attackflyg (AJ 37 Viggen) och 3 divisioner spaningsflyg (S 37 Vigqen). H

ä

rtill kommer 5 divisioner l

ä

tt attackflyg (SK 50), som frsdsm

ä

ssigt fr

ä

mst anv

ä

nds som skolflygplan. Jaktflygets upogift 

ä

r luftf

ö

rsvar, attackflygets upogift 

ä

r att i anslutning till v

å

r gr

ä

ns och kust be­k

ä

mpa en angripares invasionsstyrka och spaningsflygets, uppgift 

ä

r att f

ö

rse den h

ö

gsta ledningen med erforderligt underr

ä

ttelseunderlag.

Fr

å

gan om ers

ä

ttning av dagens attackflytisystem har varit f

ö

rem

å

l f

ö

r omfattande utredningar under hela 1970-talet. Bl.a. har studerats ett nytt l

ä

tt attack flygplan (B3LA resp. A 38/SK 38), en vidareutveckling av JA 37 Viggen till ett medeltungt attack flygplan (A 20) samt tv

å

 versio­ner av bev

ä

pnade skolflygplan (SK 1 och SK 2). .Olika modifieringsgrader av J 35 Draken har 

ä

ven studerats.

Ö

verbef

ä

lhavarens l

å

ngsiktiga studier inf

ö

r 1978 

å

rs f

ö

rsvarsbeslut visade p

å

 ett operativt behov av ett nytt gemensamt flygplan f

ö

r jakt-, attack- och spaningsuppgifter under 1990-talet (JAS). Detta g

ä

llde f

ö

r alla studerade ekonomiska niv

å

er.

Ö

verbef

ä

lhavaren f

ö

reslog i sin flygplansutredning fr

å

n februari 1980 att i st

ä

llet f

ö

r ovan n

ä

mnda alternativ skulle flygplansanskaffningen inriktas mot en total oms

ä

ttning av hela Viggensystemet i b

ö

rjan av 1990-talet med ett JAS-system. V

å

ren 1930 godk

ä

ndes denna principinrikt­ning av riksdagen (prop. 1979/80:117, F

ö

U 13, rskr 316). Studier avseen­de m

ö

jligheterna att inom Sverige utveckla ett nytt allsidigt anv

ä

ndbart flygsystem som ers

ä

ttare f

ö

r hela Viggensystemet skulle bedrivas inf

ö

r 1932 

å

rs f

ö

rsvarsbeslut inom en kostnadsram av h

ö

gst 200 milj.kr. H

ä

rvid f

ö

rutsattes att industrin skulle avs

ä

tta lika mycket f

ö

r studiens genom-

2   Riksdagen 1982/83. 1 samt. Nr 119

Prop. 1982/83:119

18

f

ö

rande, samt att upphandlingen skulle ske enligt nya principer med st

ö

rre ansvar och ekonomiskt risktagande f

ö

r industrin. Vidare skulle utl

ä

ndska JAS-system studeras. Socialdemokraterna reserverade sig mot detta beslut och ans

å

g att studierna kunde bedrivas inom en l

ä

gre kost­nadsram.

Ö

verbef

ä

lhavaren inkom den 1 oktober 1931 med underlag f

ö

r regeringens st

ä

llningstagande inf

ö

r f

ö

rsvarsbeslutet 1982 med f

ö

rslag att utveckla ett inhemskt sammanh

å

llet flygplanssystem JAS under f

ö

ruts

ä

ttning att vissa tekniska, ekonomiska och juridiska fr

å

gor kunde l

ö

sas p

å

 ett till­fredsst

ä

llande s

ä

tt.

1978 

å

rs f

ö

rsvarskommitt

é

 uttalade i sitt bet

ä

nkande fr

å

n november 1981 att det f

ö

religger ett behov av ett nytt flygplanssystem som efterf

ö

lja­re till Viggensystemet. De socialdemokratiska ledam

ö

terna ans

å

g dock att tillr

ä

ckligt beslutsunderlag inte d

å

 fanns f

ö

r att f

ö

rorda svensk JAS. Den borgerliga majoriteten f

ö

rordade ett ja till   svensk JAS.

Den d

å

varande regeringen gav den 3 december 1981 f

ö

rsvarets materielverk i uppdrag att genomf

ö

ra f

ö

rhandlingar med industrigruppen JAS (IG JAS). F

ö

rhandlingarna skulle vara slutf

ö

rda senast den 1 maj  1982.

Ö

verbef

ä

lhavaren inkom den 30 april 1982 med ett f

ä

rdigfbrhandlat avtal d

ä

r han ocks

å

 angav att tidigare kvarst

å

ende fr

å

gor av teknisk, ekono­misk och juridisk natur nu bed

ö

mdes som tillfredsst

ä

llande l

ö

sta.

Riksdagen fattade den 4 juni 1982 beslut om att utveckla ett nytt all­sidigt anv

ä

ndbart flygsystem (JAS) samt att anskaffa en f

ö

rsta del serie om 30 flygplan JAS. Socialdemokraterna reserverade sig mot detta beslut och ans

å

g att ytterligare utredningar borde g

ö

ras innan beslut kunde fattas.  Bl.a.  ans

å

gs de ekonomiska kalkylerna vara os

ä

kra.

Den d

å

varande regeringen beslutade den 30 juni 1982 att f

ö

rsvarets mate­rielverk hos IG JAS fick best

ä

lla utveckling och anskaffning av 30 flyg­plan JAS. Vidare beslutades att totalramen f

ö

r flygplanssystem JAS f

ö

r perioden fram till 

å

r 2000 h

ö

gst fick uppg

å

 till 25,7 miljarder kr. (pris- och valutal

ä

get februari   1981).

Prop. 1982/83:119

19

I regeringsf

ö

rklaringen i oktober 1982 anf

ö

rs att en omedelbar analys skulle g

ö

ras av JAS-projektets ekonomi. I det f

ö

ljande redovisas denna ekonomiska analys.

2.      JAS-ramen

2.1    Wedel   f

ö

r JAS-systemet till   

å

r 2000

Den d

å

varande regeringen angav i sitt beslut den 30 juni 1982 den ekono­miska ramen f

ö

r JAS-systemet fram till 

å

r 2000. Denna ram om 25,7 mil­jarder kr. i pris- och valutal

ä

get februari 1981 omfattar utveckling av flygplanssystemet JAS, tillverkning av 140 flygplan JAS med underh

å

l Is-och kringutrustning,  vapen och motmedel   f

ö

r 140  flygplan samt reserver.

Vid ber

ä

kningen av JAS-ramen om 25,7 miljarder kr. f

ö

rutsattes en dol­larkurs om 4,58 kr. (februari 1981). En "b

ä

sta" bed

ö

mning av andelen ut­l

ä

ndskt inneh

å

ll gjordes. Vid definition av ramen f

ö

rutsattes att even­tuella f

ö

rskott f

ö

r flygplan som skall levereras efter 

å

r 2000 inte skulle ing

å

. Vidare f

ö

rutsattes att JAS-systemets andel av personalkost­naderna vid f

ö

rsvarets materielverks provningsavdelning, samt JAS-syste­mets andel av kostnaderna f

ö

r driften vid f

ö

rsvarets f

ö

rs

ö

ksplatser inte skulle ing

å

i ramen. JAS-systemet skulle s

å

ledes i detta avseende be­handlas p

å

 samma s

ä

tt som andra materielobjekt inom f

ö

rsvarsmakten. L

ö

ner f

ö

r personalen vid f

ö

rsvarets materielverk (FMV) skall s

å

ledes betalas fr

å

n anslaget F 4. F

ö

rsvarets materielverk och driften av f

ö

r­s

ö

ksplatserna fr

å

n anslaget D 4. Flygvapenf

ö

rband: Forskning och utveck­ling. H

ä

nsyn till dessa kostnader har allts

å

 tagits vid ber

ä

kning av flygvapnets 

ö

vriga anslag men d

é

 ing

å

r definitionsm

ä

ssigt inte i JAS-ramen.

I regeringsbeslutet den 30 juni 1982 angavs ocks

å

 principer f

ö

r uppr

ä

k­ning av JAS-ramen till nytt prisl

ä

ge som redovisas i det f

ö

ljande. Den prisomr

ä

knade JAS-ramen om 28,5 miljarder kr. (prisl

ä

get februari 1982) f

ö

rdelar sig enligt vad som framg

å

r av  f

ö

ljande tabell   (milj.kr.).

Prop. 1982/83:119

Tabell   1

20

Anslag

Budgetar

.1982/    1983/    1984/    1985/    1986/    1987/    1988/89-  1993/94-

33

84

85

.36

87

38

19

D 2.  Flygva­penf

ö

rband: Materielan­skaffning O 4.  Flygva­penf

ö

rband: Forskning och utveckling

34        112        108        114

36        397      4 793

623       839       984    1 223    1  111    1 472      3 854

D 2 + D 4

707   951 1 092 1 337 1 197 1 369

. 8 647

12 700

Summa 1983/84 -

1987/88            7 153

Summa 1982/83 -

1999/2000          '28 500

Tabellen visar de medel som har inplanerats f

ö

r innevarande budget

å

r (1982/ 83) samt de medel som 

ö

verbef

ä

lhavaren inplanerat i programplanen f

ö

r perio­den 1983/84 - 1987/88. Vidare visar tabellen de medel som 

ö

verbef

ä

lhavaren och chefen f

ö

r flygvapnet avsatt f

ö

r JAS-projektet under perioderna 1988/89 -  1992/93 och  1993/94 -  1999/200C.

2.2      Principer f

ö

r prisuppr

ä

kning

Enligt regeringsbeslutet den 30 juni 1982 skall JAS-ramen prisregleras en­ligt de principer som g

ä

ller f

ö

r 

ö

vriga materielobjekt inom f

ö

rsvarsmakten, dvs. med nettoprisindex (NPI) och sin andel av prisreserverna (skillnaden mellan materielprisindex och nettoprisindex). JAS-ramen, som i regeringsbe­slutet angavs till h

ö

gst 25,7 miljarder kr. i prisl

ä

get februari 1981, har uppr

ä

knats enligt dessa principer. S

å

ledes har ramen uppr

ä

knats med f

ö

r

ä

nd­ringen   av   MPI   fr

å

n   februari   1981   till   februari   1982,   vilken   

ä

r   10,45   '.

Prop. 1982/83:119

21

Vidare har JAS-ramen tilldelats sin andel av de prisreserver som 

ö

verbe­f

ä

lhavaren anvisat f

ö

rsvarsgrenscheferna att avdela inom befintliga ekonomiska ramar (0,5 % f

ö

r materielanskaffning och 1 % f

ö

r forskning och utveckling).  Prisomr

ä

kningen av ramen har skett p

å

  f

ö

ljande s

ä

tt:

25 700 milj.kr.   + 10,45 % x   (25  700 + 1080  .milj.kr.   = 28 507 milj.kr.

2.3      Slutsatser

Oen granskning som gjorts av grunderna f

ö

r ber

ä

kning av JAS-ramen och principerna f

ö

r prisregleringen av ramen har lett till slutsatsen att dessa b

ö

r ligga fast. Det 

ä

r av synnerligen stor vikt att en politisk ramstyrning av projektet till

ä

mpas. Styrningsprinciperna b

ö

r ansluta till de principer som g

ä

ller f

ö

r f

ö

rsvarsplaneringen i 

ö

vrigt. Ber

ä

k­ningen av prisreserverna b

ö

r dock ske utifr

å

n de genomsnittliga 

å

rsvoly-merna f

ö

r materielanskaffning resp. forskning och utveckling och inte de 

å

rsvolymer som g

ä

ller det f

ö

rsta budget

å

ret. En successiv uppf

ö

ljning av anv

ä

ndningen av prisreserver b

ö

r dock ske. Detta inneb

ä

r att ramen skall 

ö

kas med ca 70 milj.kr.2) Behandlingen av valutaf

ö

r

ä

ndringar kommenteras senare.

3.      JAS~systemets kostnader till  

å

r 2000

Under punkten 2.1 har redovisats de av 

ö

verbef

ä

lhavaren inplanerade medlen f

ö

r JAS-systemet fram till 

å

r 2000 samt f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r dessa.

I nedanst

å

ende tabell redovisas JAS-systemets kostnader fram till 

å

r 2000. Dessa kostnader redovisas utifr

å

n utg

å

ngspunkten att minsta m

ö

j­liga f

ö

rskott utbetalas till industrin och att utbetalningarna s

å

 n

ä

ra som m

ö

jligt anpassas till upparbetningen hos industrin. Detta inneb

ä

r att utbetalningsbehovet i n

ä

rtid 

ä

r l

ä

gre och p

å

1990-talet st

ö

rre 

ä

n inplanerade   medel.    Tabellen   

ä

r   uppr

ä

ttad   med   olika   valutakurser   som

')  Andel  av prisreserv.

'-)   1 % x 9 163 milj.kr.  + 0,5 % x 16 537 milj.kr.   = 173 milj.kr.

(173-108)  

X 

10,46 % = 70 milj.kr.

Prop. 1982/83:119

22

grund. F

ö

ruts

ä

ttningen 

ä

r d

å

 att den i tabellen angivna valutakursen g

ä

ller vid varje utbetalningstillf

ä

l le fram till 

å

r 2000. Vidare har antaganden gjorts s

å

v

ä

l om vissa utbetalningar f

ö

r vapen som 

ä

nnu inte finns kontrakterade soin om reservernas f

ö

rdelning 

ö

ver tiden. Andra antaganden som ocks

å

 m

å

st g

ö

ras g

ä

ller andelen utl

ä

ndskt inneh

å

ll inom de olika delposterna. Underlaget baserar sig p

å

 f

ö

rsvarets materielverks produktionsplan f

ö

r perioden 1982/83 - 1992/93 och f

ö

r perioden 1993/94 -  1999/2000 p

å

 ber

ä

kningarna i  

Ö

3:s  flygplansunderlag i  april   1982.

Tabell  2

J*S-

«

yitaaet

«

kostnader fr

ä

n till ir 20(10 (mil.i. Itr.)

1982/83 - 1987/8(1   1988/89 - 1992/93

1993/9'' - 1999/2000

1982/83 - 1999/2000

5:00  5:

É

5  T:.'.6   5:00  5:65  T:l6       5:00  5:65  7:l6

5:00  5:65  T;l6

Utveckling ocb

delseria 1 ach 2

It 931    5 069    5 390     >4 Ul6    U 5TT   '' 932

9 168   9 6l7    10 660

18 515 19 263    21 002

Vepen- och seobsdda-

lystea

1 327    1 3112    1 376      1 875    2 080    2 262

2 898    3 031      3 Skl

6 226   6 l4 33      6 979

Tjrpatöd, övrigt . och reierr

590        6o6        iili      1 llili    1 191    1 299

2 998    3 IW      3 li97

U 732    It 9'>5      5 ko

6 81t8    7 017    7 't09      7 562    7 3U8    3 513

15 063 15 796

17 It99

29 Ii75 30 661

33 1122

tvgår fSrBkott  rör lev.  efter ir 2000

1 027    1 0

1 118

1 027    1 03'!

1 118

Ru före  ir 2000

28 ltU6 29 607

32 303

V1d en granskning av kostnadsf

ö

rdelningen 

ö

ver tiden finner man att de variationer i kostnaderna f

ö

r JAS-projektet som 

å

rsvis m

å

ste hanteras inom chefens f

ö

r flygvapnet totala materielanskaffningsram vid antagan­den om olika valutakurser 

ä

r procentuellt relativt sm

å

. I f

ö

rsta delen av perioden 1982/33 - 1987/88 

ä

r det storleksordningen 50 - 70 milj.kr. per budget

å

r och i slutet av perioden ca 200 milj.kr. per budget

å

r. Dessa kostnader skall s

å

ledes st

ä

llas i relation till flygvapnets 

å

rsvi­sa materielanskaffningsram som i genomsnitt under perioden uppg

å

r till ca 3 200 milj.kr. Variationerna pl grund av valutakurs

ä

ndringar med nu antagna kiirser 

ä

r allts

å

ca 2 - 6 J av planerinqsbeloppen. Detta p

å

visar m

ö

jligheterna att inom flygvapnets ram fr

å

n budget

å

r till budget

å

r lik-viditetsm

ä

ssigt   m

ö

ta   fluktuationer   i   valutakursen.    Detta   skall    dcrk

Prop. 1982/83:119

23

skiljas fr

å

n att en l

å

ngsiktig h

ö

g dollarkurs har stor p

å

verkan p

å

 pro­jektets kostnad och p

å

 flygvapnets totala materielanskaffning. Inplane­rade medel f

ö

r perioden fram till 1992/93 

ö

verstiger JAS-systemets kost­nader, medan .medlen i perioden 1993/94 - 1999/2000 underskrider kost­naderna. Detta 

ä

r en fr

å

ga som 

ö

verbef

ä

lhavaren i sin programplan f

ö

r f

ö

rsvaret m

å

ste ta h

ä

nsyn till   vid varje planerinqstill f

ä

lle.

4.      JAS-kontrakten

4.1    Kontrakten med IG JAS och direktleverant

ö

rerna

Huvuddelen av JAS-projektets genomf

ö

rande 

ä

r reglerat i ett avtal teck­nat mellan FMV och Industrigruppen JAS AB (IG JAS). Den senare har bil­dats av de fem st

ö

rsta leverant

ö

rerna f

ö

r att i enlighet med statsmak­ternas direktiv skapa en industriell f

ö

rhandlingspart med totalansvar f

ö

r utveckling och serieleverans. Del

ä

gare i IG JAS 

ä

r Saab-Scania -AB, Volvo Flygmotor AB, Telefonaktiebolaget L M[REDACTED_EFTERNAMN], SRA Communications AB och f

ö

renade fabriksverken. Del

ä

garna har i anslutning till avtalet gemensamt l

ä

mnat en f

ö

rbindelse, daterad den 29 april 1982, med 

å

tagande f

ö

r fullg

ö

rande av IG JAS leveranser samt borgen f

ö

r betalningsskyldig­het.

Leveransernas omfattning och inneh

å

ll definieras i en projektspecifika­tion, som beskriver JAS-systemets utformning i funktions- och prestanda­termer. D

ä

rut

ö

ver omfattar avtalet 

å

taganden betr

ä

ffande produktion, underh

å

ll, typst

ö

d, modifieringar, teknikspridning och ett antal optio-ner p

å

 till

ä

ggsutrustning.

Vissa i systemet ing

å

ende utrustningar anskaffas av FMV hos andra leve­rant

ö

rer, s.k. direktleverant

ö

rer, och integreras i systemet av IG JAS. FMV skall 

ä

ven tillhandah

å

lla vissa provningsresurser utan kostnad f

ö

r IG JAS. H

ä

rigenom finns 

ä

ven hos FMV - ut

ö

ver gransknings- och uppf

ö

lj­ningsverksamheten - ett direkt deltagande i projektets genomf

ö

rande, ehuru mindre 

ä

n som har varit vanligt i  tidigare projekt.

Huvudkontraktet med IG JAS 

ä

r ett fastpriskontrakt, som inneh

å

ller

å

ta­ganden f

ö

r utveckling (s.k. typarbete), produktionsf

ö

rberedelser, leve­rans av 30 stycken flygplan (delserie 1) och st

ö

dsystem. Vidare ing

å

r en modifieringslinje   f

ö

r   delserie  1  med  

å

tagande  att dessa   flygplan  skall

Prop. 1982/83:119

24

ö

verensst

ä

mma med det fullgjorda typarbetet. Orsaken till detta 

ä

r att typarbetet avslutas f

ö

rst sedan produktionen har p

å

b

ö

rjats och att re­sultat fr

å

n de f

ö

rsta tre 

å

rens flygverksamhet vid f

ö

rband skall kunna beaktas. Avtalet omfattar 

ä

ven 

ä

tt 

å

tagande- f

ö

r att drift- och under­h

å

llskostnader skall h

å

llas inom vissa v

ä

rden. I avtalet finns inskrivet takpriser f

ö

r  flygplan 31  - 140  idel serie 2).

F

ö

rutom traditionell garanti mot fel i konstruktion, tillverkning eller materiel   omfattar avtalet ett antal ytterligare garantier,   t.ex.

-

anv

ä

ndningskostnadsgarantier   som  begr

ä

nsar  underh

å

llskostnaderna   f

ö

r s

å

v

ä

l   flygplan som motor,

-

garanti  mot styrsystemfel   intill   

å

r 2000,

-

garanti   f

ö

r   genomloppstider   f

ö

r   utbytesenheter   vid   central   verkstad inom IG JAS.

I j

ä

mf

ö

relse med det garanti system som g

ä

ller f

ö

r Viggensystemet har en v

ä

sentlig f

ö

rb

ä

ttring skett,   fr

ä

mst p

å

 motorunderhillsomr

å

det.

Vid sidan av best

ä

llningen hos IG JAS avtalar FflV med andra leverant

ö

rer (direktleverant

ö

rer) om utveckling, tillverkning eller anpassning av vissa delsystem, som 

ä

r avsedda att installeras i eller h

ä

ngas p

å

 flyg­plan JAS. IG JAS 

å

tar sig att under typarbete och serietillverkning samordna och integrera direktleveranserna i  JAS-flygplanet.

De ekonomiska villkoren grundas p

å

 fasta priser med indexreglering. Kontraktets prisniv

å

ä

r l:a kvartalet 1981. Justeringar f

ö

r f

ö

r

ä

ndring av valutakurser fr

å

n de i avtalet angivna samt f

ö

r differenser mellan svensk och utl

ä

ndsk indexutveckling skall g

ö

ras 

å

rligen i efterskott, vilket kommenteras i det f

ö

ljande. Avtalet inneh

å

ller dels en vinstdel­ningsregel  dels en vinstbegr

ä

nsningsregel  f

ö

r IG JAS.

FMV har enligt avtalet full insyn i de grundl

ä

ggande underlagen inom IG JAS, bl.a. betr

ä

ffande kostnadsutvecklingen f

ö

r JAS-verksamheten och 

å

rsbudgetens inneh

å

ll och f

ö

rdelning p

å

 JAS respektive 

ö

vrig verksamhet. FMV har ocks

å

 r

ä

tt att ta del av allt tekniskt och ekonomiskt underlag, som erfordras  f

ö

r FMV:s granskningsverksamhet.

Prop. 1982/83:119

25

staten har r

ä

tt att h

ä

va avtalet p

å

 grund av icke uppfyllt 

å

tagande, v

ä

sentlig f

ö

rsening eller icke sk

ä

liga priser f

ö

r delserie Z. Skulle detta intr

ä

ffa 

ä

r IG JAS - till skillnad mot vad som g

ä

llt i tidigare avtal - f

ö

rpliktigad att erl

ä

gga ett betydande vitesbelopp och har ej heller r

ä

tt att f

å

ers

ä

ttning f

ö

r sina avvecklingskostnader.

Staten har 

ä

ven r

ä

tt att avbest

ä

lla utan angivande av sk

ä

l, varvid IG JAS har r

ä

tt till ers

ä

ttning f

ö

r upparbetad sj

ä

lvkostnad inklusive sj

ä

lvkostnader f

ö

r avveckling samt sk

ä

lig vinst.

4.2    Juridiska synpunkter pl kontrakten

Den anv

ä

nda upphandlingsformen skiljer sig fr

å

n tidigare g

ä

ngse former. F

ö

r att kompensera bristande erfarenheter fr

å

n den f

ö

reskrivna upphand­lingsformen har med tillskott av kommersiell och aff

ä

rsjuridisk expertis ett omfattande arbete lagts ned p

å

 avtalets utformning i fr

å

ga om pris-och betalningsbest

ä

mmelser, garantier, r

ä

ttigheter och skyldigheter m.m. Framf

ö

rd kritik mot avtalet har granskats 

ä

ven av frist

å

ende juridisk expertis, som ocks

å

 framf

ö

rt synpunkter pl vissa speciella fr

å

gor inom avtalskomplexet. De viktigaste av dessa fr

å

gor har varit om den anv

ä

nda avtalsuppl

ä

ggningen 

ä

r l

ä

mplig och m

ö

jlig att administrera, dels om IG JAS verksamhet 

ä

r tillfredsst

ä

l lande angiven i bolagsordningen och dels om ful 1 g

ö

randegaranti och borgensf

ö

rbindelser 

ä

r tillfredsst

ä

llande. Enligt b

å

de FMV och den frist

å

ende expertisen har detta tillgodosetts tillfredsst

ä

llande bl.a. med den tidigare refererade f

ö

rbindelsen fr

å

n IG JAS'   del

ä

garfbretag.

Utredningsmannen B.[REDACTED_EFTERNAMN] (Utredningen om fdrsvarsupphandl ing) har framf

ö

rt kritiska synpunkter p

å

 den nya upphandlingsformen. Winbergs synpunkter har remissbehandlats. Remissinstanserna delar inte den av utredningsmannen framf

ö

rda kritiken.

Vid en granskning av avtalet kommer man av naturliga.sk

ä

l till att den viktigaste f

ö

ruts

ä

ttningen f

ö

r ett lyckligt genomf

ö

rande av projektet -s

å

v

ä

l tekniskt som ekonomiskt - 

ä

r att specifikationerna kunnat g

ö

ras tillr

ä

ckligt klara och entydiga samt att typarbete och serieleverans 

ä

ger rum enligt den tidsplan som IG JAS och FMV 

ö

verenskommit om. Inter­nationella erfarenheter bekr

ä

ftar detta.

Prop. 1982/83:119

26

Den systemupphandling som avtalet omfattar 

ä

r specificerad i en projekt­specifikation, som beskriver vad industrin offererat, och som i sin tur grundats p

å

 en av FMV uppgjord huvudspecifikation. I denna mycket omfat­tande samling dokument beskrivs s

å

lunda materiel och funktioner som till stora delar 

ä

nnu inte existerar, men som skall f

ö

rverkligas under en f

ö

ljd av 

å

r i utvecklingsarbetet. Trots att ett omfattande arbete har genomf

ö

rts m

å

ste det p

å

detta tidiga stadium sj

ä

lvfallet finnas ett antal   tekniska l

ö

sningar som 

å

terst

å

r att verifiera.

Det 

ä

r fr

ä

mst detta problem som gjort att man vid upphandling av komp­lexa system i allm

ä

nhet valt kostnadskontrakt - ofta i etapper - f

ö

r utvecklingsarbetet f

ö

r att sedan g

å

ö

ver till fastpriskontrakt, nar serieproduktionen 

ä

r definierad och verifierad. Utvecklingsarbetet inne­b

ä

r bl.a. att i detalj definiera en 

ä

nnu ej existerande produkt. Den risk som enligt avtalet IG JAS' del

ä

garf

ö

retag l

ö

per best

å

r bl.a. i att avbestal 1 ning 

ä

r m

ö

jlig f

ö

r best

ä

llaren, vilket tidigare har redovisats under punkt 4.1.

Av minst samma betydelse som den aff

ä

rsjuridiska utformningen av avtalet torde emellertid vara f

ö

rtroendet mellan staten och industrin i ett projekt av denna storleksordning. Viktiga faktorer h

ä

rvid 

ä

r sj

ä

lvfallet den engagerade industrins starka ambition att f

ö

r l

ö

nsamhet och fortlev­nad 1 branschen komma till produktion, f

ö

r vilket beh

ö

vs ett lyckat utvecklingsarbete, och att avtalet ger m

ö

jlighet f

ö

r kunden att fort­l

ö

pande  f

ö

lja arbetets fram

å

tskridande - tekniskt och tidsm

ä

ssigt.

I socialdemokraternas motion v

å

ren 1980 om JAS-projektet framh

ö

lls bl.a. "att statens medel b

ö

r l

ä

ggas ut s

å

 att man bidrar till ett v

ä

sentligt st

ö

rre m

å

tt av samverkan och samarbete mellan ber

ö

rda svenska industrier 

ä

n hittills".  Riksdagen beslutade i  enlighet h

ä

rmed.

Svensk flygindustri har mot bakgrund av statsmakternas krav samordnat sin verksamhet r

ö

rande JAS till ett gemensamt bolag IG JAS. Detta har ocks

å

 medf

ö

rt en ny avtalsform.

I socialdemokraternas motion w

å

ran 1982 om JAS-projektet framh

ö

lls bl.a. "uppl

ä

ggningen av de p

å

g

å

ende avtalsf

ö

rhandlingarna med IG JAS har varit ett   avtal   som   dels   omfattar   en   l

ä

ngre   glende   best

ä

llning   

ä

n   tidigare

Prop. 1982/83:119

27

varit vanligt, dels mer ing

å

ende reglerar f

ö

rh

å

llandet mellan parterna staten - industrin. Det 

ä

r i och f

ö

r sig en utformning som vi kan st

ö

d­ja".

4.3    Principer f

ö

r valutakompensation

Som tidigare framh

å

llits

ä

r JAS-avtalet ett fastpriskontrakt, dvs. har ett fast pris angivet i   viss prisniv

å

  (l:a kvartalet 1981).

Justering av det fasta priset sker med h

ä

nsyn till differenser "nellan svensk och utl

ä

ndsk indexutveckling samt f

ö

r f

ö

r

ä

ndringar av valutakur­ser j

ä

mf

ö

rt med de i avtalet angivna. Ur ekonomisk beslutssynpunkt inne­b

ä

r den valda prisjusteringsklausulen att IG JAS g

ö

r sina val mellan utl

ä

ndska och inhemska underleverant

ö

rer med utg

å

ngspunkt fr

å

n i avtalet angiven valutakurs. En svensk devalvering p

å

verkar ur denna synpunkt inte detta val 'men kan d

ä

remot p

å

verka statens slutliga kostnad beroende p

å

 relationen mellan index- och valutautvecklingen f

ö

r de olika valutor­na.

IG JAS. har i en rapport den 11 februari 1982 till d

å

varande regeringen uttalat avsikten att tillvarata alla m

ö

jligheter att p

å

 konkurrensm

ä

s­siga villkor 

ö

ka de svenska insatserna.

Mot bakgrund av regeringens ekonomiska politik vad g

ä

ller det svenska n

ä

ringslivets konkurrenskraft gentemot utlandet och den utveckling som skett av dollarkursen under senare tid f

ö

refaller det likv

ä

l motiverat att kr

ä

va ett till

ä

gg till avtalet p

å

 denna punkt. Syftet med ett till-l

ä

gg skulle h

ä

rvid vara att s

ä

kerst

ä

lla att svenska f

ö

retags konkur­rensf

ö

rdelar till f

ö

ljd av devalveringen verkligen tillvaratas. FMV b

ö

r ges i uppdrag att med IG JAS 

ö

verenskomma om ett avtalstill

ä

gg med denna inneb

ö

rd. En m

ö

jlighet att uppn

å

é

n s

å

dan effekt kan vara att 

ö

verens­komma om s

ä

rskilda

ö

verl

ä

ggningar nar valm

ö

jlighet mellan svenska och utl

ä

ndska underleverant

ö

rer f

ö

religger.

5.      Tekniska os

ä

kerheter

5.1.  Generella erfarenheter

Hos projekt som r

å

kat ut f

ö

r kostnads

ö

kningar har man erfarenhetsm

ä

ssigt

Prop. 1982/83:119

28

funnit de tv

å

viktigaste orsakerna vara inflatoriska eller valutan

ä

ssiga faktorer och/eller felbed

ö

mningar av arbetsm

ä

ngden. Oen f

ö

rstn

ä

mnda orsaken behandlas i  annat avsnitt.

St

ö

rre arbetsm

ä

ngd 

ä

n ber

ä

knad 

ä

r vanlig hos tekniskt avancerade projekt och brukar under utvecklingsarbetet orsakas av

-

ä

ndrade f

ö

ruts

ä

ttningar och/eller nytillkommande krav j

ä

mf

ö

rt med den ursprungliga specifikationen,

-

tekniska l

ö

sningar i konstruktionsarbetet har m

ö

tt sv

å

righeter som fordrar- icke f

ö

rutsedd komplettering av forsknings- och kunskapsun­derlaget,

-

f

ö

rutsatt utl

ä

ndsk.teknik

ö

verf

ö

ring eller leverans av utl

ä

ndsk mate­riel uteblir eller saknas vid behovstidpunkten, vilket orsakar 

ä

nd­ringar och okade egna insatser,

-

samordningen f

ö

rloras vid utveckling av med varandra samverkande och av varandra beroende delsystem, varigenom integration till ett f

ä

r­digt system f

ö

rdr

ö

js och v

ä

ntetider uppkommer,

-

provnings- och verifieringsverksamheten f

ö

rdr

ö

js eller hindras av brist pl provmateriel,  felaktigheter,  ogynnsamt v

ä

der-eller haverier.

N

ä

mnda st

ö

rningar f

ö

rekommer alltid i st

ö

rre eller mindre omfattning i utvecklingsarbeten och vissa marginaler finns d

ä

rf

ö

r inlagda. Kompetent reservkapacitet finns i allm

ä

nhet bara i begr

ä

nsad omfattning. Resul­tatet av en mera allvarlig st

ö

rning blir d

ä

rf

ö

r i regel - vid bibeh

å

llen ambitionsniv

å

 - att seriestarten f

ö

rsenas.

Varje s

å

dan f

ö

rsening inneb

ä

r en kostnads

ö

kning, som 

ä

r proportionell mot f

ö

rseningstiden och den i ui;veckl ingsarbetet engagerade personal­volymen. Sven en avsiktlig senarel

ä

ggning kan 

ö

ka totalkostnaden, om inte den ber

ö

rda personalen under motsvarande tid kan utnyttjas i andra projekt.

Prop. 1982/83:119

29

De slutsatser som kan dras av ovan refererade generella f

ö

rh

å

llanden i str

ä

van att undvika kostnads

ö

kningar 

ä

r dels att.man i m

ö

jligaste m

å

n b

ö

r undvika 

ä

ndringar och avvikelser fr

å

n den ursprungliga inriktningen och uppl

ä

ggningen av arbetet, dels att ett inneh

å

llande av den uppgjorda tidsplanen ger b

ä

sta s

ä

kerhet mot ett 

ö

verskridande av ber

ä

knade kost­nader.

5.2    JAS-projektet

Att utveckla ett flygplanssystem som har b

ä

ttre operativa prestanda inen 

ä

r .mindre, l

ä

ttare och billigare i s

å

v

ä

l anskaffning som i drift 

ä

n n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende flygplansgeneration inneb

ä

r en h

ö

g ambitionsniv

å

.

Projektet inneh

å

ller s

å

lunda i flera v

ä

sentliga avseenden tekniska l

ö

s­ningar grundade p

å

 ny teknologi, fr

å

n vars till

ä

mpning 

ä

nnu finns mycket begr

ä

nsad erfarenhet. H

ä

rut

ö

ver inneh

å

ller orojektet ett antal nya till-l

ä

mpningar av v

ä

lk

ä

nd teknologi.

Exempel p

å

 det f

ö

rra 

ä

r kompositmaterial (fiberarmerade plaster) i f

ö

r flygplanets h

å

llfasthet viktiga strukturdelar (prim

ä

rstruktur) och ett datorbaserat elektriskt styrsystem utan mekanisk f

ö

rbindelse mellan man

ö

verorgan och roderytor. Exempel p

å

 det senare 

ä

r en omfattande dato­risering av med varandra samverkande delsystem och en optimerad aerody­namik.

I det totala systemet ing

å

r en avsev

ä

rd del s

å

v

ä

l mjukvara (kunskap) som h

å

rdvara fr

å

n utl

ä

ndska leverant

ö

rer (ca 30 %). F

ö

r en del av detta er­fordras att exportti11 st

å

nd eller licenser utverkas. Os

ä

kerheten i dessa fall bed

ö

mes huvudsakligen ligga i de tidsf

ö

rdr

ö

jningar som kan uppkomma och som kan vara mycket sv

å

ra att p

å

verka.

Styrsystemet 

ä

r kritiskt i den bem

ä

rkelsen att om inget tillf

ö

rlitligt styrsystem finns - ingen. flygning. Av flygs

ä

kerhetssk

ä

l finns tv

å

re­servniv

å

er med krav p

å

 utomordentligt snabb inkoppling. Dessutom en extra reservkraftanl

ä

ggning med samma h

ö

ga krav p

å

snabb kraftf

ö

rs

ö

rj­ning. Dessa system m

å

ste med godtagbar flygs

ä

kerhet fungera redan i provflygplanen.

Prop. 1982/83:119

30

Att man insett den tekniska sv

å

righetsgraden lramg

ä

r bl.a. av att .iian utstr

ä

ckt garantin p

å

 detta system och s

å

ledes f

ö

rutsett behov av f

ö

r­b

ä

ttrings

å

tg

ä

rder efter f

ö

rbandserfarenheter. Eventuella kostnads

ö

kning­ar 

ö

ver den ber

ä

knade omfattningen bed

ö

mes endast ber

ö

ra leverant

ö

rssi­dan,  men systemets komplexitet inneb

ä

r en p

å

taglig f

ö

rseningsrisk.

Anv

ä

ndning av kompositmaterial i ett flygplans b

ä

rande delar 

ä

r en ny teknik. Den 

ä

r dock v

ä

l f

ö

rberedd betr

ä

ffande ber

ä

kning och konstruk­tion. Produktionsteknik och -ekonomi 

ä

r relativt opr

ö

vade, men eventuel­la f

ö

rseningsrisker kan m

ö

tas med provisorier. Eventuella merkostnader bed

ö

mes 

å

vila leverant

ö

ren.

JAS-flygplanet inneh

å

ller

å

tta viktigare datoriserade delsystem med tre kategorier datorer, som alla samarbetar. Trots datorteknikens v

å

ldsamma utveckling 

ä

r det uppenbart att programutveckling och integration av dessa system blir komplicerade och kommer, att st

ä

lla h

ö

ga krav p

å

 sam­ordning och p

å

 programmerare. Eftersom flertalet delsystem har ett in­b

ö

rdes beroende kan f

ö

rsening av ett av dem p

å

verka 

ö

vrigas f

ä

rdigst

ä

l­lande. 

Ä

ven direktlevererad utrustning - f

ö

r vilket FMV har ansvaret -ing

å

r i denna integration. Det 

ä

r m

ö

jligt att eventuella f

ö

rseningar orsakade av direktlevererad utrustning kan medf

ö

ra extra kostnader f

ö

r FMV.

Motorleveranser - i f

ö

rsta hand till provflygplan - synes betryggande inplanerade. Om dessa motorer fr

å

/i b

ö

rjan helt uppfyller prestanda eller ej har mindre betydelse 

ä

n deras status i fr

å

ga om tillf

ö

rlitlighet, d

å 

det h

ä

r ror sig om flygs

ä

kerheten f

ö

r ett enmotorigt flygplan. Tillg

å

ng­en p

å

reservmotorer blir avg

ö

rande f

ö

r m

ö

jligheten att genomf

ö

ra det omfattande flygprovprogrammet, s

ä

rskilt som dessa f

ö

rseriemotorer kan f

ö

ruts

ä

ttas ha begr

ä

nsade g

å

ngtider mellan 

ö

versynerna. S

ä

kerheten i motorutvecklingsprogrammet 

ä

r sv

å

r att 

ä

nnu 

ö

verblicka, men enligt un­derhandsuppgifter ligger man v

ä

l framme i g

ä

llande planer. Avtalsvillkor och garanti

å

taganden ger i sin slutform llngtglende ansvar f

ö

r leveran­t

ö

ren siv

ä

l tekniskt som ekonomiskt vad g

ä

ller 

å

tg

ä

rder f

ö

r att m

ö

ta uppkommande sv

å

righeter. 

Ä

ven 

å

taganden f

ö

r att ge rimliga underh

å

lls­kostnader p

å

motorer i drift 

ä

r l

å

ngtg

å

ende. FMV:s ekonomiska risktaganr de  har d

ä

rigenom minimerats.  Konstruktionsgarantin  i   avtalet med  IG JAS

Prop. 1982/83:119

31

t

ä

cker ej motorn. Kostnader f

ö

r teknisk st

ö

dverksamhet, som kallas typ­st

ö

d, med anknytning till motormodifiering avses ing

å

 i det avsatta beloppet f

ö

r typst

ö

d om 2 100 milj.kr.   inom JAS-ramen till   

å

r 2000.

Flygutprovningen har genom fem provflygplan f

å

tt en n

ö

dv

ä

ndig omfatt­ning. Den har f

å

tt en koncentration till 

å

ren 1988-1990, under vil'

å

rt belagda. Flygutprovningens genomf

ö

rande f

ö

ruts

ä

tter 

ä

ven kontinuerligt st

ö

d av simulatorer och vindtunnelprov. Omfattningen har i tidigare projekt visat sig kunna bli avsev

ä

rt st

ö

rre an den fr

å

n b

ö

rjan bed

ö

mda. F'W:s orovflygare deltar f

ö

r granskning och v

ä

rdering i flygproven. Som tidigare framh

å

llits tillhan­dah

å

lls provplatsresurser av FW, som 

ä

ven bekostar drivmedel. F

ö

r f

ö

r­s

ö

ksplatsernas behov av JAS-bunden jtprovningsmateriel har avsatts 23 milj.kr. vilket bed

ö

ms ge god t

ä

ckning. Chefen f

ö

r flygvapnet genom FMV har ansvaret f

å

r flygplanens luftv

ä

rdighet, vilket f

ö

ruts

ä

tter ing

å

ende k

ä

nnedom om och granskning av konstruktioner och system som p

å

verkar flygs

ä

kerheten. Flygprovens genomf

ö

rande sker p

å

industrins eget ansvar. Kostnads

ö

kningar, som kan komma att b

ä

ras av FMV h

ä

nf

ö

r sig f

ö

rutom till provplatserna till 

ö

kad f

ö

rbrukning av drivmedel vid st

ö

rre m

ä

ngd prov-flygning 

ä

n den ber

ä

knade. Av planerna framg

å

r att mellan l:a leverans av provflygplan 

å

r 1987 och 

å

r 1992 ber

ä

knas f

ö

r samtliga provflygplan n

ä

rmare 4 000 flygpass genomf

ö

ras. D

ä

rtill kommer minst tv

å

å

rs flygning att utf

ö

ras med tv

å

 hj

ä

l pprovflygplan av typ modifierat flygplan 37 Viggen. F

ö

rsenad utpr

ö

vning betyder ofullkomliga delsystem i delserie 1 eller eventuellt f

ö

rsenad seriestart. Vid mer 

ä

n 18 m

å

naders f

ö

rsenad seriestart har FMV r

ä

tt att h

ä

va kontraktet. Ej f

ä

rdiga delsystem full­st

ä

ndigas p

å

 IG JAS' bekostnad. En modifieringsl ihje 

ä

r f

ö

rutsedd f

ö

r att bringa de f

ö

rsta serieflygplanen upp till den status som motsvaras av det avslutade typarbetet. Den ing

å

r i IG JAS' 

å

tagande. F

ö

r sidan teknisk st

ö

dverksamhet, som kallas typst

ö

d, och erfarenhetsm

ä

ssigt kan beh

ö

va best

ä

llas och bekostas av FMV ut

ö

ver den i avtalet ing

å

ende har till 

å

r 2000 avsatts ca 2 miljarder kr. i ramen. H

ä

ri ing

å

r ovann

ä

mnda motorkostnader, best

ä

llda 

ä

ndringar, utprovningsmateriel, viss under­h

å

l Isutrustning och typservice till   direktleverant

ö

rsutrustningar.

Av underskattad sv

å

righetsgrad f

ö

ranledda 

ö

kningar av arbetsm

ä

ngd/kost­nader kommer huvudsakligen att falla inom avtalets ram och belasta av industrin  inlagda   reserver.   I   synnerhet  bed

ö

ms   detta   g

ä

lla   de   f

ö

rsta  3

Prop. 1982/83:119

32

till 10 .ren. Planeringen d

ä

refter har realistiskt f

ö

rutsett att typar­betet inte 1 alla avseenden kunnat leda till en f

ä

rdig serieprodukt. En modifieringslinje 

ä

r d

ä

rf

ö

r f

ö

rutsedd f

ö

r den f

ö

rsta delserien att be­kostas inom avtalets ram. Kostnader som kan uppkomma f

ö

r staten h

ä

nf

ö

r sig i  princip till

1.

av FW under typarbetets g

å

ng best

ä

llda 

ä

ndringar av ursprunglig specifikation och/eller till

ä

gg till specifikationen, t.ex. integra­tion av nya vapen,

2.

ö

kat arbete orsakat av felaktig, 

ä

ndrad eller f

ö

rsenad direktleve-rant

ö

rsutrustning,

3.

ut

ö

kad provning och  f

ö

rlust eller skador p

å

 provmateriel,

4.

typst

ö

d f

ö

r 

ä

ndringar och teknisk st

ö

dverksamhet f

ö

re och efter leve­rans.

F

ö

r att undvika kostnads

ö

kningar till f

ö

ljd av dessa punkter beh

ö

vs en noggrann styrning och administrativ kontroll fr

å

n s

å

v

ä

l regeringens som myndigheternas sida. F

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r en s

å

dan styrning redovisas i det f

ö

ljande.

5.    Styrning av projektet

5.1     Statsmakternas  styrning

Oen d

å

varande regeringen fattade i juli 1982 ett beslut om styrning och kontroll av JAS-projektet. H

ä

ri framh

å

lls att regeringen 

å

rligen kommer att informera riksdagen om utvecklingen av JAS-projektet i anslutning till kommande budgetpropositioner. Vidare framh

ö

lls att regeringen i s

ä

rskild ordning kommer att l

å

ta f

ö

rsvarsutskottet och de parlamenta­riskt tillsatta ledam

ö

terna i milit

ä

rledningens r

å

dgivande n

ä

mnd f

ö

lja arbetet med projektet.

Regeringskansliet (f

ö

rsvarsdepartementet), kommer vidare kontinuerligt att bevaka viktiga tekniska och ekonomiska beslut inom projektet. I november 1982 har en s

ä

rskild sakkunnig vid f

ö

rsvarsdepartementets mate­riel enhet tillsatts f

ö

r att f

ö

lja projektet.

Prop. 1982/83:119

33

rlygmaterielberedningen, d

ä

r statssekreteraren i f

ö

rsvarsdepartementet

ä

r ordf

ö

rande, har erh

å

llit uppdrag att f

ö

lja JAS-projektet. Myndighe­terna skall   rapportera varje kvartal   till  beredningen.

I regeringens beslut i juli 1982 om styrning och kontroll har s

ä

rskilda ekonomiska beslutsregler om f

ö

r

ä

ndringar av JAS-projektet utf

ä

rdats.

5.2  Myndigheternas styrning

Tyngdpunkten i styrningen av JAS-projektet skall ligga hos den program-ansvariga myndigheten, chefen f

ö

r flygvapnet. Hos chefen f

ö

r flygvapnet har inr

ä

ttats ett s

ä

rskilt r

å

dgivande organ ben

ä

mnt JAS-r

å

det. Inom flygstabens linjeorganisation har inr

ä

ttats en s

ä

rskild systemledning JAS  (h

ö

gst  fem tj

ä

nster).

F

ö

rsvarets materielverk skall i enlighet med sitt produktionsansvar ut

ö

va best

ä

llarens fortl

ö

pande ledning av JAS-projektets tekniska och ekonomiska genomf

ö

rande. Inom huvudavdelningen f

ö

r flygmateriel har inr

ä

ttats en s

ä

rskild projektledning JAS  (10-15 personer).

Stora krav st

ä

lls p

å

 de inr

ä

ttade systemen och projektledningen n

ä

r det g

ä

ller att f

ö

lja upp JAS-projektet f

ö

r statens r

ä

kning. Det finns d

ä

rf

ö

r anledning att n'

ä

r erfarenheter vunnits av den valda organisationsformen g

ö

ra en utv

ä

rdering.

5.3  Industrins styrning

F

ö

r styrning och sanarbete av JAS-projektet har Saab-Scania AB,-Volvo Flygmotor AB, Telefonaktiebolaget L M[REDACTED_EFTERNAMN], SRA Communications AB och  f

ö

renade fabriksverken bildat IG JAS.

Del

ä

garf

ö

retagen har slutit ett samarbetsavtal betr

ä

ffande flygplan JAS. Samarbetsavtalet definierar parternas r

ä

ttigheter och skyldigheter dels som del

ä

gare i IG JAS och dels som leverant

ö

r till IG JAS. Varje del­

ä

garf

ö

retag har dessutom tr

ä

ffat avtal med IG JAS, s.k. internavtal som detaljerat reglerar den enskilda partens 

å

tagande, r

ä

ttigheter och skyl­digheter mot IG J.AS.

3   Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 119

Prop. 1982/83:119

34

IG JAS har en styrelse (ordf

ö

rande Sten Gustafsson) med representanter f

ö

r de fem del

ä

garna och en verkst

ä

llande direkt

ö

r. D

ä

rut

ö

ver finns tv

å 

ledningsorgan - en huvudprojektledning och en aff

ä

rsledning. Vidare har inr

ä

ttats ett projektkontor med personal fr

å

n samtliga del

ä

garf

ö

retag f

ö

r handl

ä

ggning av avtal mellan FMV och IG JAS, ekonomiska fr

å

gor, projektsamordning och kanslifr

å

gor som st

ö

d 

å

t VO, huvudprojektledning och aff

ä

rsledning. Slutligen finns ett antal grupper f

ö

r samordning mellan f

ö

retagen av vissa fr

å

gor, t.ex. industripolitiska fr

å

gor, s

ä

ker­hetsfr

å

gor,  juridiska fr

å

gor och teknikspridning.

Grunden f

ö

r den tidsm

ä

ssiga styrningen 

ä

r en huvudtidsplan f

ö

r hela oro­jektet. IG JAS har anskaffat ett datorbaserat projektstyrnings- och uppf

ö

ljningssystem speciellt utvecklat f

ö

r stora utvecklingsprojekt.

Mot bakgrund av att industrin har erh

å

llit ett st

ö

rre samlat ansvar f

ö

r JAS-projektet 

ä

n f

ö

r Viggen-projektet

ä

r det av stor vikt att den pro­jektledningsorganisation som utg

ö

r IG JAS fungerar pl ett effektivt s

ä

tt. Med h

ä

nsyn till att flera f

ö

retag medverkar, som tillh

ö

r olika industrikoncerner, st

ä

lls krav p

å

 att ledningsorganisationen kan f

ö

re­tr

ä

da projektet effektivt. Ansvaret h

ä

rf

ö

r 

å

vilar sj

ä

lvfallet industri­gruppen, men med h

ä

nsyn till projektets nationella betydelse finns det anledning f

ö

r staten att f

ö

lja denna fr

å

ga.

7.      K

ä

nslighetsanalys

7.1    Allm

ä

nt

De ekonomiska sammanhang som skall behandlas i denna k

ä

nslighetsanalys 

ä

r av mycket komplicerad art. JAS-kostnaderna p

å

verkas av prisutveck­lingen utomlands, fr

ä

mst USA, resp. i Sverige och av valutakursf

ö

rhll-landena. Oe senare p

å

verkas av de f

ö

rra. A andra sidan p

å

verkas JAS-ramen av nettoprisindexdelen (NPI) av f

ö

rsvarsprisindex (FPI). Oenna p

å

verkas i sin tur av prisutvecklingen i Sverige, men ocksl s

å

v

ä

l direkt som indirekt av prisutvecklingen utomlands och valutakurserna. D

ä

rut

ö

ver skall h

ä

nsyn tas till de delar civ inplanerade prisreserver som kan till­f

ö

ras JAS-ramen.

Det ligger i   sakens  natur att en k

ä

nslighetsanalys av detta  slag fr

ä

mst

Prop. 1982/83:119

35

sysslar med riskerna f

ö

r kostnads

ö

kningar, dvs. riskerna tenderar att

ö

verdrivas.

De kostnads

ö

kningar som kan bli aktuella i JAS-projektet sammanh

ä

nger fr

ä

mst med tekniska os

ä

kerheter och, beroende p

å

 den f

ö

rh

å

llandevis stora utlandsandelen, valutakursf

ö

r

ä

ndringar. Till detta kan l

ä

ggas sv

å

righeter att hllla projektet inom den anvisade ramen beroende pl en eventuell otillr

ä

cklig priskompensation via "sin andel" av prisreserver samt NPI-andelen av FPI.

7.2    Kostnads

ö

kningar p

å

 grund av tekniska os

ä

kerheter

I kapitel 5 har redovisats de tekniska os

ä

kerheter som kan leda till kostnads

ö

kningar. De h

ä

nf

ö

r sig dels till vissa 

å

taganden FMV gjort som direktleverant

ö

r och inom provverksamheten, dels till 

ä

ndringar vid typarbete och typservice. Son framg

å

r av problembeskrivningarna skulle den f

ö

rsta typen av os

ä

kerheter kunna leda till f

ö

rseningar av projek­tet, f

ö

rseningar som staten skulle kunna g

ö

ras ansvarig f

ö

r. Industrin skulle i s

å

 fall kunna g

ö

ra anspr

å

k p

å

 ers

ä

ttning f

ö

r de merkostnader som dessa f

ö

rseningar 

å

samkar industrin fr

ä

mst i form av l

ö

ner till den personal som under aktuell tid m

å

ste frist

ä

llas fr

å

n projektet och even­tuella r

ä

ntekostnader f

ö

r vilande investeringar. Om det antas att dessa f

ö

rseningar sammanlagt skulle kunna uppg

å

 till sex - tolv m

å

nader och ber

ö

ra 15 - 25 ? av personalen, si leder 

ö

versiktliga ber

ä

kningar till att ekonomiska os

ä

kerheter som en f

ö

ljd av denna typ av tekniska os

ä

ker­heter kan uppgi till ett par 100 milj.kr. (i den fortsatta k

ä

nslighets-analysen satta till  200).

Erfarenheterna av tidigare projekt visar att det framf

ö

r allt 

ä

r

ä

nd­ringar i de tekniska specifikationerna som leder till stora kostnads

ö

k­ningar, och dl inte bara genom kostnader f

ö

r f

ö

r

ä

ndringarna i sig, utan ocksl beroende p

å

 de f

ö

rseningar av hela projektet som 

ä

ndringarna ofta leder till. Bl.a. f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l har det inom JAS-ramen avdelats en reserv om 2 900 milj.kr. Huruvida dessa medel skall visa sig vara till­r

ä

ckliga eller ej 

ä

r naturligtvis sv

å

rbed

ö

mbart.

Denna typ av ekonomisk os

ä

kerhet f

å

r d

ä

rf

ö

r m

ö

tas genom ett styrsystem som medger  kontroll   

ö

ver  kostnadsutvecklingen.   Den   tidigare  regeringen

Prop. 1982/83:119

36

har valt att beh

å

lla viss andel av reserverna till regeringens disposi­tion (f.n. 100 milj.kr. av totalt 400 f

ö

r perioden 1982/83 - 1936/87). Vidare har i s

ä

rskilt regeringsbeslut angetts att myndigheterna inte utan regeringens godk

ä

nnande f

å

r fatta beslut om 

ä

ndringar i soecifika-tionen om detta leder till kostnads

ö

kningar 

ö

ver 20 milj.kr. Oriente­ringsskyldighet till f

ö

rsvarsdepartementet f

ö

religger f

ö

r s

å

dana 

ä

nd­ringar 

ö

verstigande 5 milj.kr. M

ö

jligheterna att kontrollera kostnadsut­vecklingen kan f

ö

rst

ä

rkas fr

ä

mst genom att st

ö

rre andel av den n

ä

mnda reserven st

ä

lls  till   regeringens disposition.

Det finns naturligtvis ocks

å

 os

ä

kerhet som skulle kunna leda till att JAS-projektet inte skulle kunna g

å

att realisera till de tekniska ores-tanda som 

ä

r ett minimikrav f

ö

r f

ö

rsvaret. De ekonomiska os

ä

kerheter som 

ä

r f

ö

rknippade med detta svarar (som framg

å

r av p. 4.1) till huvuddelen industrin f

ö

r. Detta kan vara ett m

å

tt p

å

 industrins - av erfarenhet v

ä

lmotiverade - tilltro till sin f

ö

rm

å

ga att klara gjorda 

å

taganden. De st

ö

rsta riskerna inom detta omr

å

de torde h

ä

nga samman med om den ti.ll-t

ä

nkta teknik

ö

verf

ö

ringen frin andra l

ä

nder av politiska sk

ä

l (bl.a. sekretessk

ä

l) skulle riskera att ej komma till st

å

nd. Dessa 

ä

r av samma typ som FMV:s 

å

taganden (och ing

å

r i de 200 milj.kr.  ovan).

Ytterst skulle detta emellertid kunna leda till att projektet m

å

ste avbrytas, dl naturligtvis staten f

ö

rlorar sin andel av det f

ö

re avbry­tandet satsade utvecklingsarbetet.

7.3    Valutakursf

ö

r

ä

ndringar

Valutakursf

ö

r

ä

ndringar p

å

verkar f

ö

rsvarsmaktens ekonomi pJ hela bredden av verksamheten. Beroende ay kontraktens konstruktion har valutakurserna oftast ett direkt genomslag i de i utlandet best

ä

llda materielobjektens eller delkomponenternas priser. F

ö

rh

å

llandena f

ö

r JAS-projektet redovi­sas i p 4.3.M. D

ä

rut

ö

ver p

å

verkas emellertid ocks

å

 direkt eller indi­rekt priset p

å

 de varor och tj

ä

nster som f

ö

rsvarsmakten upphandlar p

å 

den svenska marknaden.

') En grov 

ö

verslagsm

ä

ssig ber

ä

kning visar att ca 25 % av den totala materielanskaffningsvolymen f

ö

r f

ö

rsvaret f.n.

ä

r valutakursberoende (8,3 miljarder kr. f

ö

r perioden 1983 - 1938). H

ä

rav svarar JAS-projektet f

ö

r 25 %  (2,1  miljarder kr.).

Prop. 1982/83:119

37

Detta leder 

å

andra sidan till en allm

ä

n h

ö

jning av orisniv

å

n inom lan­det, som genom NPI-andel en p

å

verkar det f

ö

rsvarsprisindex med vilket f

ö

rsvarsmaktens  ram 

å

rligen regleras.

Storleksordningen av denna 

ö

msesidiga p

å

verkan p

å

 f

ö

rsvarets totala ekonomi kan exemplifieras med de ber

ä

kningar som genomf

ö

rdes av f

ö

r­svars- och budgetdeoartementen gemensamt i samband -ned den 15-procentiqa devalveringen i oktober 1932 och dess konsekvenser f

ö

r f

ö

rsvarsmakten budget

å

ret 1983/84. Enligt ber

ä

kningarna skulle devalveringen ge en total kostnads

ö

kning f

ö

r f

ö

rsvarsmakten om ca 550 milj.kr. medan 'IPI-andelen i FPI endast skulle kompensera f

ö

rsvarsmaktens ram med ca 500 milj.kr.

Valutakursf

ö

r

ä

ndringarnas inverkan p

å

 JAS-projektet beskrivs mer 1 de­talj i bilaga 1. I denna finns ett diagram (1) som beskriver det direkta sambandet mellan JAS-kostnaden och valutakurser dels med nu ber

ä

knad utlandsandel av projektet, dels vid en variation om -i- 10 'S-enheter. Det b

ö

r observeras att beslut som leder till f

ö

r

ä

ndringar i utlandsandelen i regel m

å

ste fattas flera 

å

r f

ö

re betalningsutfallen och att hemtagning av underleverant

ö

rstillverkning 

ä

r f

ö

renad med initiala merkostnader, bl.a. till f

ö

ljd av investering och inl

ä

rning. Som framg

å

r av diagrammet har valutakursf

ö

r

ä

ndringar relativt stor inverkan pl den totala kostna­den f

ö

r JAS-projektet.

Denna uppr

ä

kning av JAS-kostnaderna kan emellertid inte ses isolerad frIn valutakursens p

å

verkan p

å

NPI.

I bilagan redovisas s

å

lunda ocks

å

 en framskrivning av JAS-kostnaden fram till 

å

r 2000 fr

å

n prisl

ä

get februari 1981 till prisl

ä

get augusti 1182 samt de effekter som blir en f

ö

ljd av devalveringen i oktober. Som fram­g

å

r av denna redovisning har pris

ö

kningarna enligt prisindex understigit priskompensationen enligt NPI med ca 2,5 %, medan den exceotionella valutakursf

ö

r

ä

ndringen t.o.m. augusti 1982 medf

ö

rt att priskompensatio­nen med NPI totalt sett varit otillr

ä

cklig (-ca 7,5 1). Oetta motsvarar ca 1 300 milj.kr. Till detta skall l

ä

ggas effekter av devalveringen om ca 700 milj.kr.

Prop. 1982/83:119

38

7.4    Priskompensation med NPI

Oen totalt otillr

ä

ckliga NPI-kompensationen i denna framskrivning h

ä

nf

ö

r sig med del till att v

å

rens och sommarens dollaruppg

å

ng 

ä

nnu ej helt slagit igenom i NPI. I f

ö

ljande tabell redovisas JAS-kostnaden (enligt diagram 1) vid olika antagande om den framtida genomsnittskursen f

ö

r dollarn. JAS-kostnaden reduceras sedan med h

ä

nsyn till en s

å

dan valuta­f

ö

r

ä

ndrings genomslag i NPI') p

å

hela JAS-ramen (23 500 milj.kr.) till en 

ö

kning i   fast pris  (milj.kr.).

Dollar-

Ungef

ä

r'

lig

Ungef

ä

rl

ig

Ö

kning

kurs

JAS-kos-

tnad

NPI-reduktion

i   fast pris

5:08

28 5002

)

_

-

5:65

29 600

250

850

6:00

30 200

300

1 400

7:00

32 000

850

2 550

7:16

32 300

900

2 900

3:00

33 800

1 300

4 000

M Det har h

ä

rvid r

ä

knats med att en h

ö

jning av dollarkursen med 1 % ger

ett genomslag i NPI med 0,08 1.

2)  Nuvarande JAS-ram i  prisl

ä

ge  februari  1982.

Det finns f

ö

rh

å

llanden som talar f

ö

r att NPI p

å

 n

å

got l

ä

ngre sikt ej kan f

ö

rv

ä

ntas stiga snabbare 

ä

n de r

ö

r JAS-projektet relevanta prisindexse-rierna i USA och Sverige, vilket varit fallet de senaste 18 m

å

naderna. D

ä

remot kan JAS-projektets kostnad minska i forh

å

llande till nul

ä

get genom att den nu r

å

dande onormalt h

ö

ga dollarkursen kan f

ö

rv

ä

ntas sjunka p

å

 sikt till en l

ä

gre niv

å

. Var denna niv

å

 kan komma att ligga 

ä

r natur­ligtvis om

ö

jligt att veta.

7.5    Prisl

ä

gesuppr

ä

kning av JAS-ramen

Principerna f

ö

r prisl

ä

gesuppr

ä

kning av JAS-ramen ((JAS-ramen dess andel av prisreserverna) x NPI) tar inte h

ä

nsyn till valutakursf

ö

r

ä

nd­ringar ut

ö

ver deras p

å

verkan pl NPI. Detta inneb

ä

r att t.ex. JAS-ramen i

Prop. 1982/83:119

39

prisl

ä

get februari 1982 endast "t

å

l" dollarkursen 5:03 kr., trots att kursen vid detta tillf

ä

lle var 5:65 kr. Detta f

ö

rh

å

llande v

ä

cker fr

å

gan om JAS-ramen ocks

å

 efter hand skulle anpassas till   valutaf

ö

rh

å

llandena.

Detta 

ä

r emellertid inte l

ä

mpligt. Samtlig planering m

å

ste ligga i visst k

ä

nt, v

ä

l definierat prisl

ä

ge, f.n. februaril

ä

get vid den 

å

rliga omplane-ringen. Det finns ingenting som talar f

ö

r att just kursen i februari skulle ge ett b

ä

ttre planeringsv

ä

rde, d

å

den kan fluktuera kraftigt under 

å

ret. Vidare o

å

verkar valutaf

ö

r

ä

ndringar efter hand NPI och aer visst genomslag i   n

ä

sta 

å

rs uppr

ä

kning av JAS-ramen.

Avg

ö

rande 

ä

r emellertid att motivet f

ö

r att definiera en s.k. JAS-ram 

ä

r att f

ö

rs

ö

ka styra projektet s

å

 att samtliga f

ö

rdyringar, 

ä

ven de som beror av valutaf

ö

r

ä

ndringar, skall m

ö

tas inom ramen. Vid en f

ö

rv

ä

ntat fortsatt h

ö

g dollarkurs skulle s

å

lunda ramen, beroende p

å

 den f

ö

rv

ä

ntade prisutvecklingen inom landet i f

ö

rh

å

llande till andra aktuella l

ä

nder, kunna styra mot en minskad utlandsandel. D

ä

rf

ö

r b

ö

r JAS-ramen prisomr

ä

k­nas efter hittills anv

ä

nd metod, men i planeringen anges vilken valuta­kurs JAS-ramen  "t

å

l".

7.6    Prisreserverna

Kostnadsos

ä

kerheter av det slag som tidigare ber

ö

rts m

ö

ts i planeringen genom att s.k. prisreserver avdelas. Dessa prisreserver 

ä

r gemensamma f

ö

r all materielutveckling och -anskaffning inom en f

ö

rsvarsgren och uppg

å

r till 1 % per budget

å

r av det totala beloppet f

ö

r materielutveck­ling (anslaget D 4) och 0,5 % per budget

å

r av det totala beloppet f

ö

r materielanskaffning (anslaget D 2).

Hur dessa prisreserver sedermera vid utbetalningar f

ö

rdelas p

å

de olika materielobjekten blir en f

ö

ljd av respektive objekts pris

ö

kningar, var­vid de mer tekniskt komplicerade objekten kan f

ö

ruts

ä

ttas ta en st

ö

rre andel. Oen uppr

ä

kning av JAS-ramen som redovisas under p. 2.2 och 3 med "dess andel" av priskilarna 

ä

r sllunda sannolikt l

ä

gre 

ä

n vad som kunde vara befogat.   I  forts

ä

ttningen r

ä

knas dock endast med "dess andel".

De i den nuvarande planeringen avsatta prisreserverna framg

å

r av det f

ö

ljande.

Prop. 1982/83:119

40

I    programplan   1933/33   disponeras   prisreserver   f

ö

r   perioden   1984/85   -1985/87 totalt enligt f

ö

ljande  (milj.kr.).

O 2        JAS-andel      F

ö

r JAS        D 4       JAS-andel        F

ö

r JAS      Summa

5                                     Z                          f

ö

r JAS

115

5,2

6

158

31,4

129

135

F

ö

r perioden 1987/88 - 1991/92 har 

ö

verbef

ä

lhavaren till

ä

mpat den i den l

å

ngsiktiga planeringen anv

ä

nda netoden att h

ö

ja planeringsramen fr.o.m. n

ä

stkommande planerade f

ö

rsvarsbeslut (1987) till just den niv

å

 som kr

ä

vs f

ö

r en prisreserv f

ö

r andra perioden, .

å

tg

ä

rden bygger p

å

 f

ö

re­st

ä

llningen att f

ö

rsvarsmakten vid det kommande f

ö

rsvarsbeslutet skall kompenseras f

ö

r att NPI inte fullt ut kompenserar f

ö

r pris

ö

kningarna -en prolongerad real ram. Oetta inneb

ä

r att det i en nominellt prolonge-rad ram saknas prisreserver f

ö

r andra perioden eller att den i program­planen f

ö

r perioden 1983/84 - 1987/88 f

ö

r perioden 1987/88 - 1991/92 skisserade anskaffningen av materiel m

å

ste reduceras f

ö

r att avdela en erforderlig prisreserv. I det f

ö

ljande r

ä

knas med att en s

å

dan prisre­serv om 1 100 milj.kr. skapas inom flygvapnets ram genom omplanering och att 500 milj.kr.  av denna disponeras  f

ö

r JAS-projektet.

F

ö

r perioden 1992/93 - 1999/2000 har 

ö

verbef

ä

lhavaren i sitt underlag -efter rimliga prognoser f

ö

r utvecklingen av 

ö

vriga verksamheter inom flygvapnet - angett att det i en nominellt framskriven ram fr

å

n f

ö

r­svarsbeslutet 1982 finns ett s.k. fritt, i planeringen ej bundet utrymme om 4 200 milj.kr.

Om den 1983/84 beslutade rams

ä

nkningen f

ö

rdelas med h

ö

gst 100 milj.kr. till flygvapnet och best

å

r 

ö

ver de kommande f

ö

rsvarsbesluten, reduceras denna "reserv" till 3 500 milj.kr. Den tillg

ä

ngliga prisreserven skulle 1 s

å

fall beh

ö

va reduceras till ca 2 .000 milj.kr., varav ca 1 300 milj. kr.  avdelas f

ö

r JAS-projektet.

Prop. 1982/83:119

41

7.7    J

ä

mf

ö

relse mellan os

ä

kerheter och prisreserver

I avsnitt 7.2 - 4 h

ä

r redovisats olika os

ä

kerheter med ekonomisk inne­b

ö

rd.   I  vissa fall  har f

ö

rs

ö

k gjorts att kvantifiera dessa.

En os

ä

kerhet som inte kvariti fierats 

ä

r om de rena pris

ö

kningarna kommer att lanspr

å

kta he1

ä

 sin MPI-andel eller t.o.m. mer 

ä

n sin andel, dvs. ianspr

å

kta del av 

é

Her hela prisreserven. Sk

ä

l har anf

ö

rts for att den hittillsvarande trehd

é

n av underutnyttjande av NPI-kompensationen kan komma att f

ö

rbytas i ett 

ö

verutnyttjande. Med h

ä

nsyn till den j

ä

mf

ö

rel­sevis stora utlandsdelen hos JAS-projektet och de historiska erfarenhe­terna av prisutvecklingen i USA i j

ä

mf

ö

relse med prisutvecklingen i Sverige och d

ä

rmed NPI, finns det sk

ä

l som talar f

ö

r att d

é

n rena pris-

ö

kningstakten hos JAS-projektet skulle kunna ligga n

å

got l

ä

gre 

ä

n NPI -t-JAS andel av prisreserven. Viss del av avsatta prisreserver skulle i si fall  kunna avs

ä

ttas  f

ö

r att betala 

ö

vriga os

ä

kerheter.

Vissa av de ekonomiska os

ä

kerheterna kvantifierades. De j

ä

mf

ö

rs i ta­bellen nedan med avdelade prisreserver (milj.kr.).

Period          1982/87

1987/92

1992/2000  Summa

Prisreserver      -i- 135

+  

400

i- 1 300  -1-1 335

FMV:s 

å

taganden    - 100

- 100

-  200

Å

terst

å

ende reserv  -i- 35

+  

300

I- 1 300  

Valutaos

ä

kerhetM

6:00

- 300

-

400

-

700

-  1 400

7:00

- 600

-

600

-

1 450

- 2 650

3:00

- 900

- 1

100

-

2 000

- 4 000

M  F

ö

rdelade med h

ä

nsyn till   projektkostnaden.

Prop. 1982/83:119

42

Med de antaganden som gjorts tidigare skulle den st

ö

rsta os

ä

kerheten ligga under den n

ä

rliggande perioden, d

å

 dollarkursen skulle kunna ligga kvar p

å

 en h

ö

g niv

å

. 

Ä

ven i niv

å

n 8:00 kr. 

ä

r de 

å

rliga problemen inte st

ö

rre 

ä

n ca 200 milj.kr., vilket som tempor

ä

r 

å

tg

ä

rd kan .m

ö

tas inom flygvapnets ram.

Det 

å

terst

å

r dock en ekonomisk os

ä

kerhet, n

ä

mligen huruvida den avdelade reserven om 2 900 milj.kr. t

ä

cker behoven med h

ä

nsyn till den tekniska utvecklingen. Denna os

ä

kerhet 

ä

r .mer sv

å

rbed

ö

mbar och m

å

ste m

ö

tas med andra 

å

tg

ä

rder 

ä

n avdelande av ytterligare reserver.

7.8 Slutsatser

En k

ä

nslighetsanalys av detta slag 

ä

r mycket komplicerad och m

å

ste bygga p

å

 en m

ä

ngd antaganden. Med de antaganden som gjorts h

ä

r kan man peka p

å 

totala os

ä

kerheter om 1,5 - 4,0 miljarder kr. beroende p

å

 den l

å

ngsikti­ga valutakursutvecklingen.

Den st

ö

rsta risken torde dock vara f

ö

rbunden med att kraven p

å

 tekniska prestanda och l

ö

sningar efter hand h

ö

js. Dessa os

ä

kerheter skall inte m

ö

tas med prisreserver, utan med ett styrsystem som h

å

ller kostnadsut­vecklingen av dessa sk

ä

l inom den avdelade reserven. Sk

ä

l talar ocks

å 

f

ö

r att en del av denna reserv t.v. b

ö

r avdelas som finansieringsreserv (jfr h

ä

rledd brist och angiven os

ä

kerhet ovan). Detta b

ö

r beaktas vid utformningen av regeringens styrsystem.

8.  M

ö

jligheter att inom flygvapnet m

ö

ta eventuella kostnadsf

ö

rdyringar

8.1  Inledning

Vid anskaffning av f

ö

rsvarsmateriel inplaneras olika typer av reserver f

ö

r att m

ö

ta de kostnadsf

ö

rdyringar som erfarenhetsm

ä

ssigt uppst

å

r vid upphandling av materiel med h

ö

gt teknologiskt inneh

å

ll. I det tidigare har redovisats en form av reserver, de s

å

 kallade prisreserverna, som 

ö

verbef

ä

lhavaren anvisar att f

ö

rsvarsgrenscheferna skall avdela inom befintliga ramar. Ut

ö

ver dessa prisreserver inplaneras reserver av olika storlekar inom ramen f

ö

r en anskaffning av ett visst vapensystem. Vidare finns   vid en  teoretisk  l

å

ngsiktig planering ett inte  inplanerat utrymme

Prop. 1982/83:119

43

f

ö

r att m

ö

jligg

ö

ra f

ö

r

ä

ndringar i inriktningen samt f

ö

r att m

ö

ta nya taktiska och tekniska hot,   som redovisats  i   f

ö

reg

å

ende avsnitt.

Slutligen finns ocks

å

m

ö

jligheten att senarel

ä

gga eller avst

å

fr

å

n andra objekt inom flygvapnet f

ö

r att skapa utrymme f

ö

r JAS-projektet. I det f

ö

ljande behandlas f

ö

rst m

ö

jligheterna att m

ö

ta kostnadsf

ö

rdyringar, inom JAS-projektets ram,  d

ä

refter inom flygvapnets  ram i  

ö

vrigt.

3.2      JAS-projektet

3.2.1 Reserver inom JAS-ramen

Inom JAS-ramen om 28 500 milj.kr. har inplanerats olika typer av reser­ver f

ö

r att kunna m

ö

ta nu ej f

ö

rutsebara .men bed

ö

mda uppgifter. Stor­leken p

å

 dessa reserver 

ä

r ca 5 000 milj.kr. eller ca 18 % av de totala kostnaderna. Av dessa 5 000 milj.kr. har avdelats ca 2 100 milj.kr. f

ö

r typst

ö

d. Dessa medel 

ä

r fr

ä

mst till f

ö

r teknisk st

ö

dverksamhet. Typ-st

ö

dsmedlen 

ä

r sllunda 

ä

nnu ej kontrakterade medel.

Typst

ö

dsmedlen miste betraktas som iansprlktagna d

å

 de fr

ä

mst 

ä

r till f

ö

r att f

å

nga upp s

å

dana os

ä

kerheter som man vid system av denna h

ö

ga tekniska niyl erfarenhetsm

ä

ssigt kan bed

ö

ma kommer att upptr

ä

da.

Resterande del av de 5 000 milj.kr., allts

å

 2 900 milj.kr., 

ä

r reserver som skall vara till f

ö

r att m

ö

ta tekniska problem eller andra sv

å

righe­ter under projektets g

å

ng fram till Ir 2000. Den enda uppgift som med n

å

gon s

ä

kerhet kan betraktas som fast 

ä

r kostnader f

ö

r motorutprovning om ca 300 milj.kr. Dessa kostnader b

ö

r d

ä

rf

ö

r i den fortsatta redovis­ningen fr

å

nr

ä

knas reserven om 2 900 milj.kr. som s

å

ledes blir 2 600 milj.kr.

8.2.2 Leveranstakten

Enligt leveransplanen skall till 

å

r 2000 levereras 140 flygplan JAS. Detta inneb

ä

r en genomsnittlig leveranstakt av ca 20 flygplan per 

å

r, som dock under de f

ö

rsta 

å

rens ink

ö

rning 

ä

r avsev

ä

rt l

ä

gre. En minskning av leveranstakten fr

å

n en planerad takt ger inte en total kostnadsminsk­ning  i   direkt proportion   till   det minskade  antalet  flygplan,   emedan  en

Prop. 1982/83:119

44

del av flygolanoriset 

ä

r fasta crqanisationsberoende kostnader. I flyg­planet ing

å

ende materiel och utrustningar til 1 verkas och-levereras till flygplanets sammanbyggnad l

å

ngt innan flygplanet levereras. Endast om beslutet om en taktminskning tages i mycket god tid -har man m

ö

jlighet att r

ä

kna med en god 

å

terb

ä

ring i kostnader. Eftersom en del av det f

ö

r en division ber

ä

knade flygplanantalet 

ä

r ers

ä

ttningsreserv f

ö

r att medge en krigsorganiserad division under materielens hela operativa livstid beh

ö

ver divisionen inte fr

å

n b

ö

rjan f

ö

rses med fullt antal flygplan. Nuvarande planering medger enligt 

ö

verbef

ä

lhavaren en marginell s

ä

nkning av leveranstakten utan n

å

gon krigsorganisatorisk f

ö

r

ä

ndring, 

ö

verbef

ä

l­havaren f

ö

rordar dock att nuvarande planering bibeh

å

lls. En minskning av leveranserna med 10 - 12 flygplan under senare delen av 1990-talet kan bed

ö

mas inneb

ä

ra ca en halv miljard kr. mindre betalningsutfall under perioden.

8.2.3 Minskning av ambitionsniv

å

.i i  operativt,  taktiskt och tekniskt avseende

JAS-systemets utformning och inneh

å

ll har tillkommit genom att omfattan­de studier bedrivits av de uppgifter systemet skall kunna fullg

ö

ra i krigsorganisationen. Detta har sedan resulterat i en kravspecifikation, som har analyserats och justerats med avseende pl tekniska, industriella och kostnadsm

ä

ssiga m

ö

jligheter. Denna har i sin tur bildat grund f

ö

r det tekniskt definierade system som JAS-kontraktet omfattar. Med h

ä

nsyn till JAS-systemets l

å

nga operativa livsl

ä

ngd 

ä

r h

ä

nsyn tagen till m

ö

j­ligheter att anpassa flygsystemet till framtida nu ej k

ä

nda hotmilj

ö

er. Detta inneb

ä

r att den interna uppbyggnaden med utnyttjande av modern teknologi skall kunna 

ä

ndras med stor flexibilitet om s

å

 skulle motive­ras av 

ä

ndrade krav. Detta f

ö

rui:s

ä

tter att man inte 

ä

ndrar den tekniska grunduppbyggnaden av systemet. Den ekonomiska vinsten i att l

å

ta n

å

gon funktion utgl i   grundflygplanet 

ä

r svirkvantifierbar.

Ä

ven om systemets grunduppbyggnad inte 

ä

ndras kan om operativa h

ä

nsyn medger det t.ex. viss bev

ä

pning utgl eller senarel

ä

ggas, likas

å

annan yttre h

ä

ngd utrustning.

I JAS-projektet har medr

ä

knats anskaffning av en s

ä

rskild skolversion. Den   numera   effektiva   utbildningen   i   simulator   och   att   flygplanet   kan

Prop. 1982/83:119

45

f

ö

rutses bli l

ä

ttfluget kan f

ö

ranleda

ompr

ö

vning av behovet av en tv

å­

sitsig skolversion.

De h

ä

r redovisade alternativen till besparingar kan konkretiseras i ekonomiska termer. En operativ taktisk ambitionsf

ö

r

ä

ndring genom att l

å

ta vissa av nu inplanerade attackvapen utg

å

 inneb

ä

r en besparing fram till 

å

r 2000 pl ca 700 milj.kr. Beslut om anskaffning m

å

ste ske f

ö

rst i slutet av 1980-talet. En inriktning mot att ej utveckla och anskaffa ca 25 skolflygplan JAS (SK JAS) inneb

ä

r en total besparing 1 utveckling och seriekostnad f

ö

r 25 stycken SK JAS p

å

 ca 505 milj.kr. En option om best

ä

llning att utveckla SK JAS 

ä

r inlagd med best

ä

llningstidpunkt v?iren 1984. Av i JAS-avtalet befintliga optioner om ca 300 milj.kr. skulle en minskning av ambitionsniv

å

n kunna medge en ytterligare besparing om ca 100 milj.kr.

Generella tekniskt/taktiska ambitionss

ä

nkningar p

å

delsystem av typ motmedel, spaningsutrustningar m.m. g

å

r att genomf

ö

ra om man tvingas till detta av ekonomiska sk

ä

l. N

å

gra preciserade belopp kan inte nu ges utan det m

å

ste bli f

ö

rem

å

l f

ö

r en s

ä

rskild analys. Andra 

å

tg

ä

rder kan vara att till

å

ta en s

ä

mre tillg

ä

nglighet och en s

ä

mre beredskapsniv

å 

genom en anskaffning av f

ä

rre reservdelar. En s

ä

nkning av niv

å

n av re­servdelar skulle kunna inneb

ä

ra en besparing p

å

 ca 150 milj.kr. De h

ä

r n

ä

mnda typerna av ambitionss

ä

nkningar b

ö

r dock vara f

ö

rem

å

l f

ö

r en nog­grann analys si att kortsiktiga vinster inte fir betalas igen med kost­nader inom andra omr

å

den exempelvis underhilIssidan eller med till

ä

ggs­utrustningar som efter hand miste inf

ö

ras.

Sammanfattningsvis kan man alltsl konstatera att risktagningen i att f

ö

r

ä

ndra grundflygsystemet JAS med sina inbyggda m

ö

jligheter att upptr

ä­

da i jakt-, attack- och spaningsroller kan vara stor. JAS-systemets flexibilitet inf

ö

r en os

ä

ker framtid b

ö

r kvarst

å

. D

ä

remot kan man genom successiva beslut om att JAS operativt och taktiskt inte skall kunna be­k

ä

mpa vissa typer av m

å

l g

ö

ra direkta besparingar om s

å

erfordras. De exempel som redovisats ger m

ö

jligheter att m

ö

ta kostnadsf

ö

rdyringar inom JAS-projektet pl ca 1,5 miljarder kr. d

ä

r ca tvi tredjedelar av medlen faller p

å

 perioden 1990/91 - 1999/2000 och en tredjedel p

å

 perioden 1985/35 - 1989/90.

Prop. 1982/83:119

46

3.3      M

ö

jligheter att inom flygvcipnets ram m

ö

ta kostnadsf

ö

rdyringar hos JAS-projektet

8.3.1 Allm

ä

nt

Ber

ä

kningar av m

ö

jligheten att inom flygvapnets ram m

ö

ta eventuella kostnadsf

ö

rdyringar i JAS-projektet som ej kan f

å

ngas upp av i punkten 3.2 redovisade reserver har gjorts vid ett flertal tillf

ä

llen. Fr

å

gan har 

å

ter aktualiserats beroende p

å

 den rams

ä

nkninq f

ö

r f

ö

rsvarsmakten om 200 milj.kr.   som genomf

ö

rs budget

å

ret 1983/34.

8.3.2 Flygvapnets ram

M

ö

jligheterna att m

ö

ta eventuella kostnadsf

ö

rdyringar hos JAS-projektet genom en omplanering inom flygvapnets ram kan f

ö

r perioden 1183/92 er­h

å

llas ur den analys som genomf

ö

rdes i anslutning till ovan n

ä

mnd ram­s

ä

nkning om 200 milj.kr. f

ö

r budget

å

ret 1983/84. Beroende pl den avv

ä

g­ning som kommer att ske mellan de olika huvudprogrammen inom f

ö

rsvars­makten kan detta f

å

 olika genomslag i flygvapnets ram. 

Ö

versiktligt kan det anges till   en reducering pl ca 100 milj.kr.   per 

å

r.

D

ä

rut

ö

ver m

å

ste emellertid h

ä

nsyn tas till att devalveringen sl

å

r igenom 

ä

ven p

å

 andra utgifter inom flygvapnet inte minst pl drivmedelskostna­derna till en niv

å

 som inte fullt ut kompenseras av NPI-andelen av FPI, samt till en momsh

ö

jning som ocksl plverkar kostnaderna men ej NPI. Vidare uppst

å

r i flygvapnets planering ett ovanligt stort behov av att skjuta betalningsmedel frIn 1982/83 till 1983/84 pl grund av devalve­ringseffekten pl genomf

ö

randelrets verksamhet. Totalt torde d

ä

rf

ö

r flyg­vapnet vid n

ä

sta 

å

rs planering f

ö

r den 

å

terst

å

ende fyra

å

rsperioden av f

ö

rsvarsbeslutet 1982/87 tvingas omplanera verksamhet med ca 250 milj. kr.  per budget

å

r eller ca 1 000 milj.kr.   totalt fram till   

å

r 1987.

I budgetpropositionen (prop. 1982/83:100 bil. 6) f

ö

resl

å

s att den 12:e jaktdivisionen snarast utg

å

r. Detta ger en total besparing om ca 150 milj.kr. under perioden 1983/84 - 1986/87 (och d

ä

refter ca 30 milj.kr. per budget

å

r). 

Ä

tg

ä

rden inneb

ä

r en reducering av luftf

ö

rsvaret i n

ä

rtid i f

ö

rh

å

llanden till 1982 

å

rs f

ö

rsvarsbeslut. D

ä

rut

ö

ver f

ö

ruts

ä

tts att om- och utbyggnaden av stridslednings- och basorganisationen senare­l

ä

ggs. En 10 - 20-procentig senarel

ä

ggning skulle med motsvarande f

ö

r­

ä

ndringar inom byggsektorn ge en "besparing"  pl 300 - 600 milj.kr.

Prop. 1982/83:119

47

Ett utg

å

ende av eller senarel

ä

ggning av sm

ä

rre materielobjekt d

ä

rut

ö

ver skulle kunna ge en "besparing" p

å

 ca 200 milj.kr.

3                                                                                                                

ö

Å

tg

ä

rderna fr

ä

mst inom stridslednings- och basorganisationen, inneb

ä

r att en viss obalans uppst

å

r fr

å

n 1980-talets senare del mellan Viggen-systemens flygande delar och deras stridslednings- och bassystem, vilket kan leda till s

ä

mre effekt och okad s

å

rbarhet i slutet av 1980-talet och in p

å

 1990-talet.

Beroende p

å

 den fortsatta ekonomiska utvecklingen kan d

ä

rut

ö

ver ocks

å 

ett val beh

ö

va ske mellan att f

ö

rb

ä

ttra 9:e - ll:e jaktdivisionernas (Draken) prestanda respektive delar av programmet att f

ö

rse Attackviggen med nya tunga vapen  f

ö

r att bek

ä

mpa markm

å

l.

Dessa f

ö

rh

å

llanden inneb

ä

r sllunda att avkall m

å

ste g

ö

ras vad g

ä

ller f

ö

rsvarseffekt under perioden 1985/85 - 1994/95, f

ö

r att inom den redu­cerade totala flygvapenramen bibeh

å

lla den nuvarande JAS-ramen. Ytter­ligare besparingar som rent tekniskt kan genomf

ö

ras

ä

r viss senarel

ä

gg­ning av anskaffningen av nytt skolflygplan. Dessa besparingar kan dock uppsti  f

ö

rst under perioden 1993/94 - 1994/95.

M

ö

jliga rationaliseringsltg

ä

rder inom flygvapnets fredsorganisation fram till 

å

r 1992 ut

ö

ver vad f

ö

rsvarsbeslutet redan f

ö

ruts

ä

tter 

ä

r sm

å

. F

ö

r perioden efter 

å

r 1992 kommer olika 

å

tg

ä

rder att pr

ö

vas f

ö

r att s

ö

ka ytterligare rationaliseringar inom flygvapnets ram. Storleken pl dessa kan i dag endast bed

ö

mas utifr

å

n hypotetiska grunder d

å

 rationalise­ringsm

ö

jligheterna 

ä

r starkt knutna till de krav som statsmakterna och 

ö

verbef

ä

lhavaren st

ä

ller pl flygstridskrafternas beredskap m.m. under 1990-talet. Exempel p

å

 en besparingsm

ö

jlighet 

ä

r dock de minskade driv­medel skostnaderna f

ö

r flygplan JAS under perioden 1992/93 - 1999/2000 j

ä

mf

ö

rt med vad nuvarande AJ 37-systemet kostar. En 

ö

versiktlig ber

ä

k­ning ger ca 100 - 150 milj.kr.

De ovan redovisade besparingarna f

ö

r perioden 1983/34 - 1991/92 har helt uttagits inom andra delsystem 

ä

n JAS-systemet. Mot denna bakgrund b

ö

r i en frIn budget

å

ret 1983/84 prolongerad nominell ram inte r

ä

knas med att JAS-systemet f

ö

re Ir 1992 kan tillf

ö

ras medel   ut

ö

ver de nu avdelade.

Prop. 1982/83:119

48

-

ö

r oerioden efter 1992 saknas f"r n

ä

rvara.i.i,-? -eellt planeringsunderlag,

ö

verbef

ä

lhavaren har dock i sitt 

ö

versiktliga underlag f

ö

r flygvapnets planering (bilaga 2) under perioden 1993/94 - 1999/2000 angett att det vid en nominellt prolongerad f

ö

rsvnrs..M'

ö

rsvars­beslut inom flygvapnet finns ett 3-5 '

ä

nnu ej bundet av Dlneringen, pl ca 4 200 milj,kr. I detta underlag har dock overbe= f

ä

lhavaren inte tagit h

ä

nsyn till m

ö

jliga rationaliseringar inom flyg­vapnets fredsorganisation under iierioden 1992/93 - 1999/2000. Exempel p

å 

s.

å

dana har ovan redovisats. 

Ö

verbef

ä

lhavaren har vidare utg

å

tt fr

å

n en h

ö

gre nominell ram 

ä

n den som g

ä

ller f

ö

r budget

å

ret 1183/34. Som tidiga­re framh

å

llits (avsnitt 7.5) reduceras denna "reserv" till 3 500 milj. kr. om rapis

ä

nkningen 1933/34 best

å

r till 

å

r 2000. Fr

å

n denna reserv skall eventuella f

ö

rskott f

ö

r leverans av JAS-flygplan efter 

å

r 2000 och prisreserver betalas.

3.4    Sammapfattning

De 1 f

ö

reg

å

ende avsnitt redovisade exemplen p

å

 besoaringar visar att m

ö

jligheterna att tillf

ö

ra JAS-prqjektet medel fr

å

n andra flygvapenakti­viteter f

ö

re 

å

r 1992 inte f

ö

religger utan att betydande obalanser upp-s1;

å

r. Under perioden 1992/93 - 1999/2000 kan ytterligare m

ö

jlighet till rationaliseringar inom flygvapnsts ram pr

ö

vas. Eventuella kostnadsf

ö

r­dyringar m

å

ste i varje fall under den n

ä

rmaste tio

å

rsperioden s

å

ledes m

ö

tas inom JAS-projektets ram.

En i ekonomiska termer gjord sammanfattning av den gjorda bed

ö

mningen av m

ö

jligheterna att m

ö

ta eventuella kostnadsf

ö

rdyringar av JAS-projektet kan g

ö

ras p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt. I redovisningen har f

ö

rutsatts att avdelade medel f

ö

r typst

ö

dsverksamheten cm 2 100 milj.kr. inte ianspr

å

ktas som en reserv i egentlig mening. H

ä

rvid b

ö

r dock uppm

ä

rksammas att detta inne­b

ä

r att betydande belopp har planerats f

ö

r teknisk verksamhet, ett f

ö

r­h

å

llande som i sin tur p

å

verkar bed

ö

mningen av 

ö

vriga reserver. Bed

ö

mda reserver och besparingsm

ö

jligheter blir s

å

ledes  f

ö

ljande (milj.kr.).

Prop. 1982/83:119

49

1982/83 -

1987/88

1985/87

1990/91

1.

Reserver

500

686

2.

Leveranstakt

-

-

3.

Ambitions-

ä

ndringar

370

530

1991/92 -1999/2000

1414 500-

510

1982/83  -1999/2000

2 600 500

1 460

Summa      370

1 256.

2 424

4  560

9.  Ekonomiska os

ä

kerheter och m

ö

jligheter att m

ö

ta dessa

I   kapitel   7   har   en   k

ä

nslighetsanalys   f

ö

r   JAS-projektet   genomf

ö

rts.    I kapitel    8   har   m

ö

jligheterna   att   m

ö

ta   eventuella   kostnadsf

ö

rdyringar bed

ö

mts.  I det f

ö

ljande redovisas en sammanst

ä

llning av dessa f

ö

rh

å

llan­den (milj.kr.). o

1982/83 -

1987/88 -

1992/93 -

1932/83 -

1986/87

1991/92

1999/2000

1999/2000

Ekonomisk

6:00 kr.

.

400

-  500

-  700

- 1 600

os

ä

kerhet

7:00 kr.

-

700

-  700

- 1 350

- 2 750

8:00 kr.

-

1 000

- 1 200

- 2 000

- 4 200

M

ö

jligheter

Prisreserver

f

135

+  400

+ 1 300

+ 1 835

att m

ö

ta

Reserver

f

500

+  686

+ 1 414

+ 2 500

kostnads-

Leveranstakt

-

-

+      

500

+  500

f

ö

rdyringar

Ambitions-

ä

ndringar

370

+  580

+  510

+  

1 460

+

1 005

t- 1 666

*  

3 724

 6 395

(Exkl. pris-

reserver)

( +

870)

(+ 1 266)

(+ 2 424)

(+ 4 560)

Av denna sammanst

ä

llning framg

å

r att m

ö

jligheter f

ö

religger s

å

v

ä

l totalt som tidsm

ä

ssigt at-t m

ö

ta den ekonomiska os

ä

kerheten. Perioden 1982/83 -1986/87 har den st

ö

rsta os

ä

kerheten relativt m

ö

jligheten att m

ö

ta den.

4   Riksdagen 1982/83. I saml. Nr 119

Prop. 1982/83:119

50

Med h

ä

nsyn till att ambitions

ä

ndringar och f

ö

r

ä

ndring av leveranstakten b

ö

r 

ö

verv

ä

gas f

ö

rst sedan reserverna 

ä

r utnyttjade b

ö

r i f

ö

rsta hand den ekonomiska os

ä

kerheten m

ö

tas mtjd avdelade reserver. Av reserverna kan prisreserverna l

å

ngsiktigt beh

ö

va tas i anspr

å

k f

ö

r att mota skillnaden mellan NPI och JAS-kontraktets index. Resterande reserver om 2,6 miljar­der kr. kan s

å

ledes beh

ö

va anv

ä

ndas f

ö

r att in

ö

ta den ekonomiska os

ä

ker­heten. Eftersom huvuddelen av denna h

ä

nf

ö

r sig till valutakursos

ä

kerhet inneb

ä

r detta att en del av denna reserv t.v. b

ö

r kunna avdelas som finansieringsreserv.

Prop. 1982/83:119

51

Bilaga 1

Analys av valutakursf

ö

r

ä

ndringars inverkan p

å

 JAS-projektets ekonomi

Enligt det underlag som l

ä

mnats av FMV via 

ö

verbef

ä

lhavaren har den direkta och indirekta importandelen av hela projektkostnaden fram till Ir 2000 ber

ä

knats till sammanlagt 34 %. Denna ber

ä

kning bygger p

å

 en v

ä

xelkurs f

ö

r dollarn om 5:65 kr. samt p

å

 hypoteser betr

ä

ffande den kommande f

ö

rdelningen mellan svenska och utl

ä

ndska leverant

ö

rer. Denna f

ö

rdelning komraer att p

å

verkas av framtida konkurrensvillkor, som i sin tur bl.a. kommer att bero p

å

 v

ä

xelkursernas utveckling samt pl pris- och l

ö

neutvecklingen i Sverige och utomlands. En f

ö

rsvagning av den svenska kronans v

ä

xelkurs, vilken nyligen Intr

ä

ffat, leder direkt till en 

ö

kad importandel genom att kostnaderna f

ö

r importerade varor och tj

ä

nster blir dyrare och d

ä

rigenom tar en st

ö

rre andel av de totala kostnaderna i anspr

å

k. Indirekt kan emellertid importandelen p

å

sikt 

å

terigen minskas bl.a. genom att de f

ö

rb

ä

ttrade konkurrensf

ö

rh

å

llandena f

ö

r svenska varor och tj

ä

nster som v

ä

xelkursf

ö

r

ä

ndringen medf

ö

r leder till en omf

ö

rdelning fr

å

n utl

ä

ndska till   svenska leverant

ö

rer (och underleverant

ö

rer).

Utglende fr

å

n en Importandel om 34 % vid en dollarkurs om 5:65 kr. redovisas i diagram 1 hur f

ö

r

ä

ndringar i dollarkursen direkt skulle p

å

verka de totala JAS-kostnaderna fram till 

å

r 2000 samt f

ö

r perioden 1982/83 - 1987/88.

De streckade linjerna i diagrammet visar kostnadsf

ö

r

ä

ndringarna vid en 

ö

kning respektive minskning av den valutaberoende andelen med 10 pro­centenheter 1 f

ö

rh

å

llande till den som f

ö

r n

ä

rvarande planeras. Oessa f

ö

r

ä

ndringar 1 valutaberoendet 

ä

r rena r

ä

kneexempel. Att 

ö

ka eller mins­ka valutaandelen kan inte g

ö

ras med kort varsel och l

å

ngsiktiga avv

ä

g­ningar mellan svenskt och utl

ä

ndskt deltagande m

å

ste g

ö

ras med h

ä

nsyn till  m

å

nga olika faktorer.

Prop. 1982/83:119

52

Diagram 1. Det direkta sambandet mellan JAS-kostnader och valutakurser (Prisl

ä

ge febr -82)

Valutaandel

5:00

5:50

6:00

6:50

7:00

7:50

Prop. 1982/83:119

53

-

ö

r ett projekfsom str

ä

cker sig 

ö

ver l

å

ng tid och f

ö

r vilket de 

å

rsvisa betalningarna.r

ä

knas upp enligt s

ä

rskilt 

ö

verenskomna prisklausuler 

ä

r den i diagrammet utnyttjade ansatsen klart otillr

ä

cklig. Anledningen h

ä

rtill 

ä

r att det torde finnas ett inte ov

ä

sentligt l

å

ngsiktigt samband mellan v

ä

xelkurser och prisutveckling. En f

ö

rsvagad kronkurs 

ä

r- i m

å

nga fall ett uttryck f

ö

r att oriserna i Sverige stiger eller stigit snabbare 

ä

n hos v

å

ra viktigaste handelsoartners. En s

ä

nkning av kronans yttre v

ä

rde kan i ett s

å

dant l

ä

ge kompensera ett annars f

ö

rs

ä

mrat konkurrens­f

ö

rh

å

llande gentemot utlandet. Samtidigt leder detta till h

ö

gre imoort-priser som i sin tur ytterligare 

ö

kar den svenska prisniv

å

n. Sett i ett l

ä

ngre perspektiv p

å

verkas allts

å

 relativpriserna mellan Sverige och utlandet s

å

v

ä

l av respektive lands prisutveckling som av v

ä

xelkursernas utveckling. Stigande kurser f

ö

r utl

ä

ndska valutor kan exempelvis inne­b

ä

ra att priserna p

å

utl

ä

ndska varor och tj

ä

nster stiger l

å

ngsammare

ä

n priserna p

å

 motsvarande svenska varor och tj

ä

nster.

Att de kostnads

ö

kningar som enligt diagram 1 ovan omedelbart kan h

ä

rle­das fr

å

n en v

ä

xelkursf

ö

r

ä

ndring pl sikt kan kompenseras av en relativt sett l

å

ngsammare pris

ö

kningstakt utomlands b

ö

r givetvis beaktas s

å

v

ä

l vid en analys av de totala projektkostnaderna som inf

ö

r beslut om att v

ä

lja mellan svensk eller utl

ä

ndsk anskaffning av olika delsystem. D

ä

rtill kommer att f

ö

rsvarets finansiering av JAS-projektet delvis base­ras p

å

 nettoprisindex (NPI), vars utveckling direkt och indirekt p

å

ver­kas av f

ö

r

ä

ndringar i   v

ä

xelkurserna.

Ä

ven om det kan h

ä

vdas att kostnadseffekterna av stigande valutakurser med stor sannolikhet motverkas av l

å

ngsammare pris

ö

kningstakter i res­pektive l

ä

nder finns det ingen garanti eller n

å

gon st

ö

rre sannolikhet f

ö

r att dessa b

ä

gge faktorer skall balansera varandra 

ö

ver tiden eller 

ä

n mindre vid varje given tidpunkt. Anledningen h

ä

rtill 

ä

r att v

ä

xelkur­serna p

å

verkas av mycket annat 

ä

n relativprisernas utveckling sisom exempelvis de internationella kapitalr

ö

relserna som i sin tur plverkas av r

ä

ntevillkoren i  respektive l

ä

nder.

Enligt en unders

ö

kning som. i viras utf

ö

rdes vid f

ö

rsvarsdepartementet f

ö

rel

å

g det under hela 1970-talet ett ganska tydligt samband mellan dollarkursen 

å

ena sidan samt den relativa pris- och r

ä

nteutvecklingen i Sverige och USA 

å

 den andra.   Under b

ö

rjan av  1980-talet steg emellertid

Prop. 1982/83:119

54

dollarkursen pl ett s

ä

tt som inte kunde f

ö

rklaras av f

ö

r

ä

ndringarna i relativa priser eller r

ä

ntor. Andra faktorer m

å

ste la inverkat p

å

den kursutveckling som senare ytterligare f

ö

rst

ä

rktes genom den svenska devalveringen i oktober 1982. .M

ö

jligen har h

ö

gt uppskruvade f

ö

rv

ä

ntning­ar pl en fortsatt stigande dollarkurs medf

ö

rt en onormalt h

ö

g efterfr

å­

gan o

å

 dollar. Om och nar den restriktiva amerikanska ekonomiska politi­ken f

ö

r

ä

ndras i en mera expansionistisk riktning med ty 

å

tf

ö

ljande r

ä

n­tes

ä

nkningar och pris

ö

kningar kan det ocksl leda till kraftigt 

ä

ndrade f

ö

rv

ä

ntningar om dollarkursens fortsatta utveckling och d

ä

rmed till en starkt minskad efterfr

å

gan pl dollar och s

å

lunda till en snabbt sjunkan­de dollarkurs. Detta 

ä

r ingen f

ö

ruts

ä

gelse men en eventualitet som il­lustrerar den os

ä

kerhet med vilken man m

å

ste bed

ö

ma den l

å

ngsiktiga kostnadsutveckling f

ö

r de delar av JAS-projektet som 

ä

r valutaberoende.

Med h

ä

nsyn till dollarkursens exceptionella

ö

kningstakt under 1981 och 1982 torde flertalet ekonomiska bed

ö

mare vara 

ö

verens om att dollarn f

ö

r n

ä

rvarande ligger pl en onormalt h

ö

g niv

å

 och att den kan f

ö

rv

ä

ntas falla igen inom n

å

got av de n

ä

rmaste Iren. I ett l

ä

ngre perspektiv torde det f

ö

refalla mera sannolikt med en klart l

ä

gre genomsnittlig dollarkurs 

ä

n den kurs som nu r

å

der.

F

ö

r att i n

å

gon m

å

n konkretisera det ovan f

ö

rda resonemanget om en kopp­ling mellan valutakurser och prisutveckling redovisas i diagrammen 2-4 hur l

ö

ner och priser i Sverige, Storbritannien och USA samt pund- och dollarkurserna utvecklats frIn februari 1981 till augusti 1982. Medan l

ö

nerna utvecklats relativt likartat 1 alla tre l

ä

nderna har material­priserna dock stigit avsev

ä

rt smabbare 1 Sverige 

ä

n i USA och nigot snabbare 1 f

ö

rh

å

llande till priserna i Storbritannien. Detta motsvaras av en i huvudsak of

ö

r

ä

ndrad kurs f

ö

r det engelska pundet och en markant stigande dollarkurs. Sifferunderlaget till diagram 4 

å

terfinns 1 under-bilaga 1.1.

I kontraktet med IG JAS omfattar prisklausulerna ett stort antal prisin-dexserier for s

å

v

ä

l l

ö

ner som priser 1 Sverige och andra l

ä

nder, fr

ä

mst USA. Inf

ö

r rullningen av 

ö

verbef

ä

lhavarens programplan har JAS-kostna­derna r

ä

knats om fr

å

n prisl

ä

ge februari 1981 till februari 1982 med hjSlp av samtliga i prisklausulerna inalende prisindex. Oetta har resul­terat   i   en   uppr

ä

kning   enligt   en   v

ä

gd   prisindex  med  3,17   %.   D

ä

rut

ö

ver

Prop. 1982/83:119

55 Diagram 2

T3

3

CO Q

XX 

CO

LU 

>

E=>

"5.

C/)

c/1

Is.

wc

it

>

Prop. 1982/83:119

56

Diagram 3

CO Q

»

03 SO

O.

I

   1

X

-pUJ

00

LU 

>

C/>

CO

>

31

>

Prop. 1982/83:119

57 Diagram 4

Q

Z Z) CL

$

Prop. 1982/83:119

58

har emellertid ocks

å

m

å

st l

ä

ggas f

ö

rdyringen till f

ö

ljd av valutakurs­f

ö

r

ä

ndringarna, vilket gjort att den uppr

ä

kning av JAS-ramen om 10,46 ', vilket motsvarar NPI-

ö

kningen under samma period, ej visat sig tillr

ä

ck­lig.  Oetta skulle den ha varit med en dollarkurs om 5:08 kr.

Ett f

ö

rs

ö

k har gjorts att r

ä

kna fr

ä

n JAS-kostnaderna till ett s

å

 aktu­ellt prisl

ä

ge som m

ö

jligt, n

ä

mligen augusti 1982 (som, n

ä

r detta skrevs, var den sista n

å

nad f

ö

r vilken rslevant pris- och l

ö

nestatistik f

ö

re­l

å

g).

F

ö

r att f

ö

renkla omr

ä

kningen har ett urval gjorts bland de viktigaste prislndexarna vilka v

ä

gts samman till en schabloniserad indexformel. 

Ö

verensst

ä

mmelsen mellan denna schablonindex och den faktiska 

ä

r sanno­likt t

ä

mligen god, vilket styrks av att den f

ö

rra okade med 3,69 ?, under perioden februari 1981 till februari 1982, medan den senare som tidigare n

ä

mnts steg med 8,17 %.

F

ö

r perioden februari 1981 till augusti 1982 visar schablonindex p

å

en 

ö

kning om 10,13 % att j

ä

mf

ö

ra med en f

ö

r

ä

ndring i NPI om 12,59 %. Med h

ä

nsyn till att schablonindex torde ha vuxit n

å

got snabbare 

ä

n den fak­tiska f

ö

refaller gapet mellan JAS-projektets indexutveckling och NPI ha fortsatt att 

ö

ka. Detta gap har emellertid 

ä

ven efter februari 1982 mer 

ä

n uppv

ä

gts av att dollarkursen fortsatt att stiga.

Med antagande om en valutaberoende andel om 34 %, och en dollarandel av denna om 30 % och of

ö

r

ä

ndrad pundkurs blir kostnads

ö

kningen f

ö

r JAS-projektet fr

å

n pris- och v

ä

xelkursl

ä

ge februari 1981 till motsvarande l

ä

ge i   augusti   1982 enligt f

ö

ljande:

Pris

ö

kning enligt schabloniserad prisindex  ....................         10,13 %

Kostnads

ö

kning d

ä

rut

ö

ver pl grund av h

ö

jd dollarkursM                8,96 %

Sammani agd kostnads

ö

kni ng  ...................................   ca 20 '

NPI   .........................................................................         12,6 %

M Dollarandelen i prisl

ä

get februari 1981 och till dollarkursen 4:53 kr. kan ber

ä

knas till 6 750 milj.kr. samt till kursen i augusti 1982 om 6:14 kr. till 9 063 milj.kr. J

ä

mf

ö

rt med planeringsramen om 25,7 miljar­der kr.  motsvarar detta en f

ö

rdyring med 8,96 %.

Prop. 1982/83:119

59

Av siffrorna framg

å

r att den under 

å

r 1981 och fram till augusti 1982 snabbt stigande dollarkursen i viss utstr

ä

ckning kompenserats av en i USA relativt l

å

ngsam pris

ö

kningstakt. Denna motverkande effekt har dock varit l

å

ngtifr

å

n tillr

ä

cklig f

ö

r att uppv

ä

ga den f

ö

rdyring som Intr

ä

ffat till   f

ö

ljd av v

ä

xelkursf

ö

r

ä

ndringen.

I oktober 1982 devalverades den svenska kronan med 16 ' vilket vid fullt genomslag skulle medf

ö

ra en h

ö

jning av importpriserna med ca 19 '. I prisl

ä

get februari 1982 inneb

ä

r en s

å

dan pris

ö

kning f

ö

r JAS-projektets valutaberoende andel, vilken angetts till 34 ', en total kostnads

ö

kning om n

ä

rmare 2 miljarder kr.

Devalveringen kan emellertid ocks

å

 antas medf

ö

ra en h

ö

jning av den all­m

ä

nna prisniv

å

n i Sverige vilket bl.a. visar sig i en snabbare 

ö

kning av NPI. Enligt de ber

ä

kningar som gjorts 1 samarbete mellan finans- och f

ö

rsvarsdepartementen kommer devalveringen att efterhand resultera i en sammanlagd NPI-

ö

kning om cirka 4,5 %. En motsvarande 

ö

kning av JAS-ramen skulle 1 prisl

ä

get februari 1982 Inneb

ä

ra ett tillskott om ca 1,3 mil­jarder kr. Devalveringen skulle med en s

å

dan ber

ä

kning sllunda inneb

ä

ra en nettobelastning f

ö

r JAS-projektet om cirka 700 milj.kr. 1 prisl

ä

get februari   1982.

JAS-ram och kostnader i olika pris- och v

ä

xelkursl

ä

gen

Pris- och v

ä

xelkursl

ä

ge

Februari  1982         Augusti   1982              Augusti   1982 +

devalveringen

Ramen               28 500                      29 050M                       30 3503)

Kostnaderna      29 500                     30 8502)                      32 850-)

Brist                    1  100                       1 800                            2 500

M  NPI  augusti  1982    112,59

X 

23 500.

NPI februari 1982 110,46 2) 25 700 

+  

20 

%. 

M 29 050 4,5 

%. ]  

30 850 

+  

30 350 x 0,34 x 0,19.

Prop. 1982/83:119

60

Underbilaga 1.1 V

ä

xelkurser f

ö

r pund och dollar

Tidpunkt

Engelska

Kurs relativt

US dollar

Kurs relativt

pund

februari

1931.

februari  1981

Februari   1981

10,59

100,00

4,52

100.00

Maj   1931

10,24

96,69

4.90

106.06

Augusti   1981

9,67

91,31

5.31

114,93

November 1931

10,44

98,53

5,49

113.83

Februari   1932

10,56

100,66

5,77

124,39

Maj   1982

10,49

99,06

5,78

125,10

Augusti   1982

10,62

100,28

5.14

132.90

September 1982

10,68

100,85

6.23

134,85

Oktober 1982

12,16

114,83

7.16

154.98

November 1982M

12.60

118,98

7,50

152,34

M Kurserna medi o november.

Prop. 1982/83:119

61

Bilaga 2

Flygvapnets planering 1983/84 - 1999/2000 (milj.kr.)

1983/84 1987/88

1938/89 1992/93

1993/94 -1999/2000

Ram f

ö

r huvudprogram 3 enligt 

Ö

B 83/38 Avgir:

31 050

31 050

43 500

Hpo 1 och 3

- 14 000

- 13 300M

- 19 200M

varav priskil

-  (225)

-  (225)

-  (315)

Ä

terstir f

ö

r hpo 2 och 4

17 050

17 150

24 300

varav priskil

(430)

(430)

(600)

AvgIr:

Samband, stril, bas m.m.

- 4 400

- 4 800

- 6 600

Flygsystem utom JAS

- 6 200

- 2 900

800

kerstlr

6 450

9 450

16 900

Planerat f

ö

r JAS)

6 450

8 650

12 700

Ä

nnu ej bundet i

planeringen

-

   300

+  

4 200

Besparingar enligt prop.

1982/83:100 (bil. 5)

- 500

500

-  700

Å

terst

å

r

- 500

+   300

* 3 600

Besparingarna planeras resp. kan tas ut i   form av

-

att 12:e jaktdivisionen utg

å

r,

-

reducering av ambitionen vad g

ä

ller modifieringen av resterande J 35-divisioner,

-

reducering av Bas och Stril  enligt prop.   1982/83:100 (bil,  g).

M   H

ä

nsyn  till   minskningen med en jaktdivision har ej   tagits   inom hpo 1. 2)  Vid en JAS-ram av 28 500 milj.kr.  under perloden 1982/83 - 1999/2000.

Prop. 1982/83:119

62

Innehåll

Propositionen ..................................................... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll   ............... __ 

___ 

1

Protokoll från regeringssammantriide 1983-03-03   ..... 

2

1

Inledning ......................................................... 

2

2

Föredragandens överväganden ............................       

2

2.1

Utgångspunkter   ......................................... 

... 

2

2.2

Sammanfattning av analysen av JAS-projektets ekonomi   ....

4

2.2.1

Allmänt   .............................................. 

... 

4

2.2.2

Valutaförändringar och priser ................... 

5

2.2.3

Slutsatser av analysen   ......................... 

... 

6

2.3 Överväganden    ........................................ 

7

3

Hemställan  ..................................................... 

9

4

Beslut   .......................................................... 

9

BUaga

Ekonomisk analys av JAS-projektet   ....................... 

11

Norstedts Tryckeri, Stockhoinn 1983