Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition nr 7 år 1975

Prop. 1975: 7

Nr 7

Regeringens proposition om förvärv av aktier i AB Pripps Bryggerier;

beslutad den 3 januari 1975.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upp­tagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen bemyndigar regeringen att god­känna avtal om statens förvärv av 60 % av aktierna i AB Pripps Bryg­gerier. För förvärvet av aktierna föreslås ett anslag av 225 milj. kr. jämte kostnader för ränta.

1    Riksdagen 1975. 1 saml Nr 7

Prop. 1975:7

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-01-03

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén.

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Proposition om förvärv av aktier i AB Pripps Bryggerier.

Den förda politiken

Sedan lång tid tillbaka har bryggeriindustrin varit föremål för statliga regleringar av olika slag. Bakgrunden härtill är det intresse från alkohol-politisk synpunkt som statsmakterna fäster vid ölhanteringens olika led. Reglerna avser främst tillverkning, beskattning, försäljning och serve­ring av öl. De alkoholpolitiska reformer som beslutas är av avgörande betydelse för de företag som tillverkar och försäljer maltdrycker.

Huvudparten av den nuvarande alkohollagstiftningen bygger på 1954 års alkoholpolitiska reform, som trädde i kraft den 1 oktober 1955. Som ett led i en allmän liberalisering av alkoholpolitiken avskaffades därvid motbokssystemet. För maltdryckernas del innebar reformen betydande lättnader. Bl. a. slopades det dittills gällande starkölsförbu­det och friare regler infördes beträffande försäljning och servering av maltdrycker. Är 1961 tillkom :nya bestämmelser som innebar en ytter­ligare liberalisering och förenkling av bestämmelserna på ölområdet, främst i fråga om detaljhandeln.

Avgörande för maltdryckskonsumtionens utveckling under senare år och därmed även för den svenska bryggerinäringen har varit statsmakternas beslut år 1965 att införa det s. k. mellanölet (öl av typ B). Syftet med att införa mellanölet var bl. a. att genom en ytter­ligare differentiering på maltdrycksområdet främja övergången från spritdrycker till svagare drycker.

Prop. 1975: 7

3

Maltdrycker indelas efter alkoholhalt i tre huvudtyper nämligen lättöl (alkholhalt ej överstigande 1,8 viktprocent), öl (alkoholhalt över 1,8 men inte över 3,6 viktprocent) och starköl (alkoholhalt över 3,6 viktprocent). Öl indelas i typ A (pilsner) och typ B (mellanöl). Till typ A hänförs öl med alkoholhalt inte över 2,8 viktprocent, medan till typ B räknas öl med alkoholhalt över 2,8 och upp till 3,6 viktprocent.

Maltdrycker beskattas särskilt enligt förordningen (1960: 253) om till­verkning och beskattning av malt- och läskedrycker. Skatten utgår med visst belopp per liter och är för maltdryckerna progressiv i förhållande till alkoholstyrkan. F. n. utgör skatten per liter 12 öre för lagrat lättöl, 75 öre för öl av typ A, I: 50 kr. för öl av typ B och 2: 50 kr, för stark­öl. För läskedrycker utgör skatten 33 öre per liter.

För tillverkning av öl och starköl för försäljning krävs tillstånd av riksskatteverket. Verket är även i övrigt central myndighet i fråga om tillverkning och försäljning av alkholhaltiga drycker samt för alkohol­frågor.

Försäljning av andra maltdrycker än lättöl och starköl regleras i öl-försäljningsförordningen (1961: 159). Detaljhandel sker som försäljning och servering. För detaljförsäljning fordras tillstånd av polismyndighet. Tillstånd meddelas som regel matvaruhandlare och bryggeri. Tillstånd till servering meddelas av länsstyrelsen eller i vissa speciella fall av polismyndigheten. Partihandel får utövas av den som har tillstånd till utminutering och av den som yrkesmässigt bedriver partihandel med matvaror samt av den som yrkesmässigt importerar öl.

Enligt beslut av 1972 års riksdag får detaljförsäljning och servering inte ske till person som kan antagas vara under 18 år. Tidigare gällde åldersgränsen 16 år i fråga om servering.

Enligt överenskommelse som har träffats på initiativ av dåvarande kontrollstyrelsen iakttar bryggeribranschen sedan 1970 viss frivillig begränsning i fråga om reklamen för öl. Huvudsyftet är att förhindra ölreklam som riktar sig till barn och ungdom. Reklam som knyter an till romantiska situationer eller till sex appeal skall dessutom undvikas. Man får inte åberopa ungdomsidoler, idrottsmän och nöjesartister. Vidare skall reklam för öl inte ske i ungdomspublikationcr, vid sport­evenemang eller på arbetsplatser. Frågor om överträdelse av reklam­reglerna behandlas av marknadsdomstolen. Genom beslut av 1974 års riksdag har i tryckfrihetsförordningen tagits in bestämmelser som ger möjlighet att förordna om förbud mot reklam för bl. a. alkoholhaltiga drycker.

Även i fråga om val av förpackningar påverkas bryggerinäringen av statsmakternas beslut. Sålunda utgår sedan den 1 mars 1973 en av­gift om 10 öre på flertalet dryckesförpackningar, bl. a. på flaskor och burkar för öl.

I oktober 1965 tillsattes den alkoholpolitiska utredningen med upp-

Prop. 1975: 7

4

gift att göra en allmän översyn av nykterhetspolitiken. I augusti 1971 avlämnade utredningen delbetänkandet (SOU 1971:66) Mellanöls­frågan. Betänkandet ledde bl. a. till den ovannämnda av statsmakterna beslutade 18-årsgränsen i fråga cm såväl detaljförsäljning som servering av öl.

I december 1974 avlämnade alkoholpolitiska utredningen sitt slut­betänkande (SOU 1974: 9093) Alkoholpolitik som nu är föremål för en omfattande remissbehandling.

Bryggeribranschen

I Sverige uppgår konsumtionen av lagrade maltdrycker till ungefär 55 liter per invånare och år. Även om konsumtionen har stigit under se­nare år, är detta intemationellt sett en låg siffra. Konsumtionen av maltdrycker ökade från 267 milj. liter 1964 till 445 milj. liter 1973, en ökning med 67 % på nio år. Samtidigt har konsumtionsmönstret på­tagligt ändrats. Ar 1964 var pilsnern den dominerande maltdrycken med en marknadsandel på 85 %, medan starköl och lättöl hade små marknadsandelar. År 1965 introducerades mellanölet och detta öl har successivt ersatt pilsnern som den dominerande maltdrycken. Ar 1973 var sålunda mellanölets marknadsandel 66 %, medan pilsnerns andel hade fallit till 12%. Även starkölets andel har fallit något och ut­gjorde år 1973 endast 6 %. Lättölet har däremot fördubblat sin mark­nadsandel från 8 % år 1964 till 16 % år 1973, vilket bl. a. beror på en kvalitetsmässig förbättring av produkten.

Konsumtionsförändringarna från år 1964 till år 1973 har inte skett jämnt. Starkölet nådde en volymmässig topp år 1968. Därefter har kon­sumtionen minskat med 5 a 10 % per år. Konsumtionen av mellanöl ökade snabbt från år 1965 till år 1970. Under de därpå följande åren har emellertid konsumtionen minskat något. Pilsnerkqnsumtionen har med vissa variationer minskat årligen med 10 ä 15 % i volym sedan år 1964. Konsumtionen av lättöl minskade från år 1964 t. o. m. år 1967. Därefter har konsumtionen ökat snabbt. Tillväxttakten under åren 1971, 1972 och 1973 har varit över 40 % per år. Trots de mycket starka förskjutningar som har inträffat i de olika maltdryckernas mark­nadsandelar, har den totala konsumtionen av maltdrycker uppvisat en förhållandevis jämn och måttlig ökningstakt sedan år 1964.

Läskedryckskonsumtionens utveckling har med vissa undantag varit ganska jämn. Volymökningen från år 1964 till år 1973 har varit ca 25 % och läskedryckskonsumtionen uppgick år 1973 till 308 milj. liter.

Är 1973 uppgick det samlade värdet av malt- och läskedryckskon­sumtionen till ungefär 2,9 miljarder kr. Den totala volymen drycker har ökat från 514 milj. liter år 1964 till 754 milj. liter år 1973. Sist­nämnda år fördelade sig konsumtionen på olika produkter på följande

Prop. 1975: 7

5

sätt: starköl 3 %, mellanöl 39 %, pilsner 7 %, lättöl 10 % och läske-drycker 41 %.

Utrikeshandeln med malt- och läskedrycker är av liten omfattning. Av den svenska konsumtionen av maltdrycker på 445 milj. liter år 1973 tillgodosågs endast 26 milj. liter, eller 6 % med importerade varor. Importen avser huvudsakligen mellanöl. Konsumtionen av läske­drycker tillgodoses endast till någon procent med importerade varor. Exporten av maltdrycker är mycket begränsad och motsvarar mindre än en procent av den inhemska konsumtionen. En sammanställning över konsumtion, import och export av malt- och läskedrycker bör fogas till regeringsprotokollet som bilaga 1.

Den svenska konsumtionen av malt- och läskedrycker tillgodoses så­ledes lill helt dominerande del genom inhemsk produktion. Den be­skrivning av konsumtionsutvecklingen som har lämnats i det föregående kan därmed i huvudsak sägas gälla även produktionsutvecklingen. I det följande lämnas en redogörelse för företagsstrukturens utveckling inom bryggerinäringen.

Under 1900-talets första hälft tillämpades en marknadsuppdelning mellan bryggeriföretagen. Denna uppdelning och de relativt höga transportkostnaderna för industrins produkter gjorde att bryggeriföre­tagen länge var i huvudsak lokalt verksamma. Företagsstrukturen var då tämligen statisk. Bryggeriernas storlek var beroende av distribu-tionsomlandets storlek och befolkningstäthet. Storstadsbryggerierna i Stockholm, Göteborg och Malmö var därför störst och därnäst följde bryggerierna i tätbefolkade regioner i Mälarområdet och Skåne. Ett stort antal småbryggerier var lokaliserade till de mer glesbefolkade re­gionerna.

I och med tillkomsten av 1953 års lag om motverkande av konkur­rensbegränsning upphävde bryggerierna tidigare ingångna avtal angå­ende marknadsuppdelning, försäljningskvoter och gemensam prissätt­ning. Härefter har en snabb strukturomvandling skett av malt- och läskedrycksproduktionen. Denna omvandling har drivits fram av den omständigheten att det är förenat med väsentliga stordriftsfördelar att framställa stora kvantiteter av framför allt maltdrycker vid samma anläggning. Sänkta transportkostnader har även bidragit härtill.

Statens pris- och kartellnämnd har undersökt den svenska malt- och läskedrycksindustrin. Enligt denna undersökning fanns det år 1952 ännu 142 tillverkningsenheter för malt- och läskedrycker. Därav ingick 67 fabriker i 14 koncerner. Fem år senare var antalet tillverknings­enheter 116, varav 56 stycken ingick i 11 koncerner. Ar 1962 hade antalet tillverkningsställen sjunkit till 93, varav 47 ingick i 8 koncer­ner. Är 1967 fanns det 75 tillverkningsställen, varav 42 ingick i 5 kon­cerner.

Den mest genomgripande förändringen av företagsstrukturen inom

It    Riksdagen 1975.1 saml. Nr 7

Prop. 1975: 7

6

bryggerinäringen inträffade år 1963. I början av 1960-talet dominerade de två stora koncernerna AB Stockholms Bryggerier och AB Pripp &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Enligt statistiska centralbyråns industristatistik uppgick antalet sys­selsatta inom malt- och läskedrycksindustrin år 1972 till ungefär 6 000. Från år 1964 till år 1972 ökade produktionsvolymen med ca 45 %. Under samma period minskade antalet anställda i bryggerinäringen med 20 %. Med hänsyn till att arbetstiden förkortats under perioden har det totala antalet utförda arbetstimmar minskat ännu snabbare. Den gynnsamma utveckling av produktionsvolymen per arbetad timma som härigenom uppkommit kan återföras på den strukturrationalisering som har skett i branschen och på den modernisering av anläggningarna som ägt rum.

Företaget

AB Pripps Bryggerier erhöll sin nuvarande uppbyggnad i samband med att Pripp-Bryggerierna AB år 1972 ombildades till förvaltningsbo­lag med firmanamnet PRIBO (Prippbolagen) AB. Samtidigt överfördes hela den i Pripp-Bryggerierna .AB ingående malt- och läskedrycksrö­relsen till det helägda dotterbolaget Pripps Vattenfabriker AB. Därvid ändrades firmanamnet för sistnämnda bolag till AB Pripps Bryggerier. Tingsryds Bryggeri AB och vissa vattenfabriker ägs dock direkt av PRIBO  (Prippbolagen)  AB.  I fortsättningen används beteckningarna

Prop. 1975: 7

7

PRIBO för förvaltningsbolaget resp. Pripps för malt- och läskedrycks­företaget.

Malt- och läskedrycksrörelsen ingick således fram till år 1972 i Pripp-Bryggerierna AB. Detta bolag, vars ursprung går tillbaka till år 1828, har framvuxit genom sammanslagningar under årens lopp av ett stort antal bryggeriföretag i landet. Det mest betydelsefulla samgåendet ägde rum år 1963 då AB Pripp &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> I den år 1963 bildade företagsenheten ingick 40 driftsställen för dryc-kestillverkning, spridda över södra och mellersta Sverige. Därtill kom två mälterier, ett i Stockholm och ett i Göteborg. Till gmnd för strukturom­vandlingen lades en plan som tog sikte på att koncentrera dryckestillverk-ningen till ett fåtal moderna, väl lokaliserade bryggerier. Genomföran­det av denna plan befinner sig nu i slutskedet. Ett helt nytt bryggeri färdigställdes år 1970 i Stockholm. Ett annat storbryggeri uppförs f.n. i Göteborg. Bryggeriet i Malmö har undergått en grundlig modernise­ring. Även några mindre bryggerier som är tänkta att vara kvar har förnyats.

Efter hand har gamla, otidsenliga driftsställen lagts ned och antalet kvarvarande enheter utgör i dag 14, inräknat de tre som förvärvats under senare år. Bryggeriernas lokalisering och antalet i tillverkning sys­selsatta framgår av följande sammanställning.

Ort

Antal anställda

Malmö

167

Helsingborg

64

Tingsryd

98

Göteborg

385

Vimmerby

30

Arboga

56

Bromma

545

Torsby

36
[REDACTED_EFTERNAMN]

48

Sundsvall

60

Gällivare

31

1 520

Beslut har fattats om nedläggning under år 1975 av bryggerierna i Helsingborg och Vimmerby. I Göteborg drivs f. n. verksamhet vid flera tillverkningsställen. I samband med att det nya bryggeriet blir färdigt i början av år 1976, kommer de övriga bryggerierna i Göteborg att tas ur drift.

I framtiden kommer den helt övervägande delen av företagets dryc-kestillverkning att vara koncentrerad till de tre storbryggerierna i Stock­holm, Göteborg och Malmö. Avsikten är att därjämte bedriva produk­tion vid bryggerierna i Tingsryd, Arboga, Torsby,[REDACTED_EFTERNAMN], Gällivare och

Frop. 1975: 7

8

Sundsvall. En fömtsättning härför är dock att nuvarande försäljnings­volym kan upprätthållas.

Leveranserna av företagets produkter till detaljhandel, restauranger och andra kundgrupper sker huvudsakligen genom en egen distributions­apparat. Även denna har undergått en omfattande strukturrationalise­ring. Sålunda har sedan år 1963 antalet lagerdepåer och andra lager­ställen minskat från drygt 200 till ett 70-tal. En fortsatt nedskärning till 50 å 60 enheter planeras. Denna omvandling har krävt uppförande av nya, moderna depåer. Av den totala lagerkapaciteten, som i dag om­fattar 120 000 m, har sålunda en dominerande del tillkommit under det senaste decenniet genom ny- och tillbyggnader. Flera av depåerna har anknytning till järnväg. Depånätet är i princip färdigbyggt och endast vissa kompletterande investeringar kommer att aktualiseras.

Företagets huvudkontor är beläget i Bromma. Verksamheten i övrigt är uppdelad på sex geografiska regioner. Databehandling och redovis­ning är koncentrerad till huvudkontoret och de sex regionkontoren. Även denna verksamhet är modernt utformad. Antalet anställda i till­verkning, distribution och admhiistration uppgår f. n. till drygt 3 500.

Pripps försäljningsvolym verksamhetsåret 1972/73 uppgick till drygt 430 milj. liter malt- och läskedrycker. Härav utgjordes drygt 250 milj. liter av maltdrycker. Volymutvecklingen under senare delen av 1960-talet kännetecknades av en klar uppgång, främst till följd av introduk­tionen av mellanölet. Hittills under 1970-talet har däremot volymut­vecklingen stagnerat. Försäljningen har under senare år alltmer för­skjutits mot lagrat lättöl som f. n. svarar för 20 % av företagets malt­drycksproduktion. Starköl och jpilsner har samtidigt visat en volym­mässig nedgång. Försäljningen av mellanöl, som är den dominerande öltypen, har stagnerat under senare år. Pripps totala maltdrycksför­säljning har ökat från knappt 180 milj. liter verksamhetsåret 1963/64 till drygt 250 milj. liter 1972/73. Läskedrycksförsäljningen har under samma tid ökat från drygt 135 milj. liter till knappt 170 milj. liter. Härtill kommer ca 10 milj. liter andra drycker. En sammanställning över företagets försäljning bör fogas till regeringsprotokollet som bi­laga 2.

Av de sålda dryckerna produceras tre utanför företaget, nämligen Ramlösa och Porla samt AARHUS öl. Coca-cola och Schweppes till­verkas på licens vid företagets anläggningar.

Pripps har en marknadsandel på ungefär 54 % för maltdrycker och ungefär 56 % i fråga om kolsyrade läskedrycker. Marknadsandelen för juicer och andra inte kolsyrade drycker är betydligt lägre. I fråga om malt- och läskedrycker torde företaget vara marknadsledare vad gäller såväl priser som produktutformning. Pripps har haft som målsättning att behålla sin andel på 5055 % av den totala malt- och läskedrycks­marknaden.

Prop. 1975:7

9

För att rationalisera företagets tillverknings- och distributionsanlägg­ningar m. m. har Pripps investerat omkring 850 milj. kr. under de se­naste tio åren. Det största investeringsobjektet har varit bryggeriet i Stockholm som kostat ca 285 milj. kr. Det nya bryggeriet i Göteborg har kostnadsberäknats till drygt 200 milj. kr. Företagets investeringar var som störst verksamhetsåren 1968/69 och 1969/70, dvs. de år då hu­vuddelen av Stockholmsanläggningen byggdes. Investeringsnivån låg des­sa år något över 100 milj. kr. Därefter sjönk investeringsaktiviteten under några år för att återigen stiga i samband med att arbetena på Göteborgs­anläggningen inleddes. Verksamhetsåret 1972/73 uppgick investering­arna till ca 75 milj. kr. I och med att den nya anläggningen i Göteborg färdigställs beräknas företagets investeringar sjunka avsevärt. Före­tagets produktion kommer då i allt väsentligt att vara koncentrerad till högmoderna tillverknings- och distributionsanläggningar. Såvitt nu kan bedömas kommer under återstående delen av 1970-talet investering­arna att tUl största delen utgöras av ersättningsinvesteringar.

Moderniseringen av tillverkning m. m. har således krävt stora kapital­insatser, men har bidragit till att volymen producerade drycker per ar­betstimme har utvecklats gynnsamt. Den på detta sätt definierade pro­duktiviteten har stigit med i genomsnitt drygt 7 % per år under senare år.

Som nämnts tidigare fick PRIBO-koncemen sin nuvarande uppbygg­nad år 1972 och 1972/73 var därför AB Pripps Bryggeriers första verk­samhetsår. I följande sammanställning redovisas en beräkning av om­sättning och resultat under senare år för den verksamhet som 1972/73 drevs i Pripps, dess helägda dotterbolag samt i Tingsryds Bryggeri AB (milj. kr.).

Verk-

Omsättning

Produkt-

Rörelse-

Rörelse-

Redovisat

samhetsår

skatter

resultat före

resultat

netto-

avskriv-

efter kalkyl-

resultat

ningar

mässiga av­skrivningar

1968/69

760,8

243,9

79,9

22,5

19,9

1969/70

839,9

297,9

70,4

26,2

40,0

1970/71

869,2

325,9

57,9

7,0

26,8

1971/72

902,5

306,1

95,9

41,8

21,9

1972/73

1 030,0

347,3

97,1

38,9

19,4

Tingsryds Bryggeri AB förvärvades av PRIBO år 1972 och i de redo­visade siffrorna för 1972/73 ingår Tingsryds med ett rörelseresultat efter avskrivningar med 1,1 milj kr. och med en obetydlig redovisad netto­vinst. Aktiemajoriteten i Hemö Bryggeri AB förvärvades under verk­samhetsåret 1973/74 och detta företags resultat m. m. ingår inte i sam­manställningen. Hemö Bryggeri AB redovisar emellertid en obetydlig nettovinst för verksamhetsåret 1972/73, medan dess helägda dotterbo­lag Sundsvallsbryggerier AB redovisar ett resultat efter kalkylmässiga av-

Prop. 1975: 7

10

skrivningar på 2,6 milj. kr. och en redovisad nettovinst på 2,0 milj. kr. Brandförsäkringsvärdena för F'ripps fastigheter, maskiner, inventarier och bilar uppgick 1972/73 till 960 milj. kr. Den totala omslutningen i balansräkningen per den 30 september 1973 var 620 milj. kr. Härav ut­gjorde omsättningstillgångarna 147 milj. kr. efter avdrag med 38 milj. kr. för lagerreserv och anläggningstillgångarna utgjorde 467 milj. kr. De långfristiga skulderna belöpte sig på 356 milj. kr. och de kortfristiga till 145 milj. kr. I investeringsfond fanns ungefär 90 milj. kr. AB Pripps Bryggeriers resultaträkning för verksamhetsåret 1972/73, företagets ba­lansräkning per den 30 september 1973 samt sammanställning med vissa statistiska uppgifter för företaget bör fogas till regeringsprotokollet som bilaga 3.

Avtalet

Mellan staten och PRIBO träffades den 19 november 1974 ett avtal innebärande att staten förvärvar majoriteten av aktierna i AB Pripps Bryggerier. Avtalet förutsätter lör att bli giltigt föriitom godkän­nande av bolagstämma i PRIBO - att regeringen senast den 31 mars 1975 godkänner det. I avtalet redovisas inledningsvis bakgrunden och vissa förutsättningar för överenskommelsen. Härav framgår bl. a. föl­jande.

PRIBO äger samtliga aktier i Pripps. Pripps äger nu mer än 90 % av aktierna i Hemö Bryggeri AB som är moderbolag till det helägda dot­terbolaget Sundsvallsbryggerier AB. PRIBO äger vidare samtliga aktier i Tingsryds Bryggeri AB. Pripps är licenstagare avseende tillverkning och försäljning av Coca-Cola och Schweppes. Tingsryds har avtal an­gående tillverkning och försäljning på licens av Bass-öl i Sverige. Pripps är återförsäljare av mineralvattnen Ramlösa och Porla samt läskedrycken Coril som tillverkas av det PRIBO-ägda företaget AB Ramlösa Hälso­brunn. Detta företag behålls av PRIBO.

Enligt avtalet skall PRIBO låta. ombesörja en höjning av aktiekapitalet i Pripps från nuvarande 5 milj. kr. till 70 milj. kr. genom fondemission med utnyttjande av disponibla vinstmedel och uppskrivning av vissa fastigheter. PRIBO skall till staten överiåta 840 000 aktier i Pripps mot­svarande 60 % av det förhöjda aktiekapitalet. Överlåtelsepriset för ak­tierna i Pripps utgör 225 milj. kr. samt ränta på detta belopp räknat från den 30 september 1974 till den dag betalning eriäggs. Betalning för ak­tierna eriäggs och tillträde sker utan dröjsmål efter det att avtalet blivit definitivt och kapitalökningen blivit vederbörligen registrerad. Med de överlåtna aktiema skall följa rätt till den utdelning som kan komma att utgå för det verksamhetsår som började den 1 oktober 1974 och för följande verksamhetsår.

Prop. 1975: 7

11

Det överenskomna priset på de aktier som förvärvats av staten mot­svarar ett värde på hela aktiestocken i Pripps av 375 milj. kr. Priset har framkommit som resultat av en förhandling, baserad på av parterna var för sig gjorda uppskattningar av företagets substansvärde och avkast­ningsvärde. PRIBO har vid förhandlingarna lagt huvudvikten vid bola­gets substansvärde, medan statens förhandlare fäst huvudvikten vid re­sultatet.

Som tidigare nämnts ombildades år 1972 Pripp-Bryggerierna AB till ett förvaltningsbolag med namnet PRIBO medan malt- och läskedrycks­rörelsen överfördes på Pripps. Det tidigare koncernföretaget Pripp-Bryggerierna AB hade under en följd av år tagit upp lån för malt- och läskedrycksrörelsen. 1 samband med att denna överfördes till AB Pripps Bryggerier, överfördes även lån hänförliga till malt- och läskedrycks­rörelsen till detta bolag. På begäran av långivarna tecknade emellertid moderbolaget PRIBO borgen för de lån som fördes över till Pripps. Enligt avtalet skall staten eller den staten anvisar fr.o. m. den dag ak­tiema i Pripps övergår i statens ägo från PRIBO överta samtliga borgens­åtaganden och liknande förbindelser som PRIBO iklätt sig för Pripps eller Tingsryds eller dess dotterbolag m. m. De borgensåtaganden och liknande förbindelser som är aktuella uppgår till 183,8 milj. kr. och har förtecknats i en bilaga som fogats till avtalet. Av borgensåtagandena av­ser ca 40 milj. kr. borgen för obligationslån där säkerheten är fastighets-och företagsinteckningar. Drygt 110 milj. kr. avser borgen för Pripps pensionsförpliktelser medan drygt 20 milj. kr. avser återlån av erlagda ATP-avgifter.

I avtalet föreskrivs att PRIBO t. o. m. den 30 september 1975 skall förse Pripps med de likvida medel som kan erfordras bl. a. för att full­följa pågående eller redan beslutade investeringar. Pripps skall till PRIBO överföra de överskott i likvida medel som vid varje tidpunkt kan finnas hos Pripps. På fordringsbelopp skall beräknas ränta efter en årlig räntefot som ligger tre procentenheter över vid envar tid gällande dis­konto. Den skuld Pripps kommer att ha till PRIBO den 30 september 1975 skall återbetalas senast den 31 december 1975.

Avtalet innehåller bl. a. bestämmelser om inlösen och hembudsskyldig­het. Staten utfäster sig att så länge PRIBO är delägare i Pripps inte över­låta eller pantsätta eller på annat sätt avhända sig oinskränkt ägande-och förfoganderätt till aktierna i Pripps. Överlåtelse får dock ske på bolag eller annan juridisk person som ägs av staten. PRIBO i sin tur utfäster sig att inte överlåta de aktier som PRIBO behåller tili annan än staten. PRIBO får inte heller inskränka sin förfoganderätt till aktierna. Staten äger efter minst sex månaders uppsägning inlösa av PRIBO behållna aktier. På begäran av PRIBO skall staten tidigast den 31 december 1984 inlösa av PRIBO ägda aktier i Pripps. Om staten i egenskap av majori­tetsägare i Pripps beslutar genomföra något som konstateras vara oför-

Prop. 1975: 7

12

enligt med avtalet äger PRIBO även tidigare påkalla inlösen av PRIBO:s aktier i Pripps. I avtalet har angetts de principer som skall ligga till grund för värdering av aktier vid inlösen. Dessa-innebär att parterna med led­ning av substans- och avkastningsvärden, baserade på balans- och re­sultaträkningar för de tre senaste verksamhetsåren före den dag inlösen begärts, skall söka enas om priset. Kan överenskommelse ej träffas om priset skall detta bestämmas av skiljemän. Om inlösen begärs före den 1 oktober 1977 skall dock priset beräknas utifrån ett värde på hela aktiestocken om 375 milj. kr. uppräknat med konsumentprisindex från januari 1975.

Beträffande styrelse och revisorer stadgas att så länge PRIBO äger aktier i Pripps skall styrelsen bestå av förutom verkställande direktör och personer utsedda i enlighet med lagen (1972: 829) om styrelserepre­sentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar sex personer med tre suppleanter. Av dessa skall staten nominera fyra sty­relseledamöter och två suppleanter samt PRIBO två styrelseledamöter och en suppleant att väljas av bolagsstämman i Pripps.

Ordföranden i Pripps styrelse skall väljas bland av staten nominerade styrelseledamöter och vice ordförande bland av PRIBO nominerade styrelseledamöter. Antalet revisorer i Pripps skall vara tre med tre supp­ leanter. Minst två av revisorerna och deras suppleanter skall vara auk­toriserade. Så länge PRIBO innehar aktier i Pripps skall PRIBO få no­minera en revisor och en suppleant.

I fråga om företagets skötsel är staten och PRIBO överens om att Pripps skall drivas på ett rationellt och företagsekonomiskt sunt sätt som möjliggör en rimlig utdelning till aktieägarna.

Enligt avtalet skall erforderligt kapitalbehov i Pripps efter den 30 september 1975 täckas genom självfinansiering eller upplåning på all­männa kapitalmarknaden om inte staten och PRIBO kommer överens om annat. Såvida parterna inte kommer överens om annat skall even­tuell kapitalökning i Pripps genom nyteckning mot kontantlikvid, ap­portegendom o. dyl. ske till sådan kurs och på sådana villkor i övrigt att värdet på de av Pripps före nyteckningen utgivna aktierna inte nedgår.

PRIBO äger f. n. samtliga aklier i Tingsryds Bryggeri AB. PRIBO överlåter dessa till Pripps för en krona.

PRIBO skall enligt avtalet inte tillgodogöra sig någon utdelning från Pripps och Tingsryds för verksamhetsåret 1973/74. Vissa varumärken som inte bedömts nödvändiga för den rörelse som Pripps och dess dot­terbolag bedriver skall utan ersättning överlåtas till PRIBO-koncernen.

Ersättning för löpande mellanhavanden mellan PRIBO och Pripps under verksamhetsåret 1974/75 har reglerats i avtalet. Dessa mellanha­vanden motsvarar i stort relationen 1973/74 mellan de två företagen och innebär bl. a. att PRIBO kan utnyttja vissa administrativa funktioner m. m. vid Pripps. PRIBO erbjuder samtidigt Pripps vissa tjänster i fråga

Frop. 1975:7

13

om intemrevision och viss medverkan från koncernledningen. Förhand­lingar skall tas upp om dessa förhållanden för tiden efter den 1 oktober 1975.

PRIBO utfäster sig att hos leverantörer, kunder, licenstagare, licens­givare och andra affärsförbindelser verka för att vinna en positiv in­ställning till statens engagemang i Pripps. Affärsrelationerna mellan Pripps och AB Ramlösa Hälsobrunn har bekräftats i mellan dessa före­tag upprättat skriftligt avtal.

Föredraganden

Sedan lång tid tillbaka har bryggeriindustrin varit föremål för stat­liga regleringar av olika slag. Bakgmnden härtill är det intresse från alkoholpolitisk synpunkt som statsmakterna fäster vid ölhanteringens olika led. Regleringarna avser främst tillverkning, beskattning, försälj­ning och servering av öl och har ändrats från tid till annan. De föränd­ringar i regleringarna som beslutas är av avgörande betydelse för före­tagen i branschen. En fortsatt reglering av tillverkningen och försälj­ningen av öl är att fömtse och det måste dessutom fömtsättas att be­stämmelsema även i framtiden kommer att ändras. Konsekvenserna av dessa förhållanden har under gångna år vid olika tillfällen diskuterats mellan regeringsrepresentanter och PRIBO (Prippbolagen) AB:s ledning. Med hänsyn till de alkoholhaltiga maltdryckernas speciella karaktär har det därvid bedömts ur allmän synpunkt lämpligt om staten kunde få ett dominerande intresse i tillverkningen av maltdrycker i Sverige. Ett så­dant inträde från statens sida i denna bransch borde kunna minska osä­kerheten och skapa bättre gmnd för planering och därmed långsiktig effektivitet i branschen.

Bryggerier tillverkar och försäljer ofta både malt- och läskedrycker. Ett avskiljande av tillverkning av maltdrycker med därtill hörande försäljning från bryggeriindustrins övriga verksamhet framstår icke som motiverat med hänsyn till de stora praktiska svårigheter detta skulle medföra.

Mot denna bakgrund har förhandlingar förts med PRIBO (Prippbo­lagen) AB om villkoren för överlåtelse till staten av aktier i AB Pripps Bryggerier. Ett preliminärt avtal har nu träffats vars huvudsakliga inne­håll tidigare redovisats. I fortsättningen använder jag beteckningarna PRIBO resp. Pripps.

Enligt avtalet skall PRIBO till staten överiåta 840 000 aktier i Pripps motsvarande 60 % av aktiekapitalet efter den ökning av aktiekapitalet från 5 milj. kr. till 70 milj. kr. som PRIBO åtar sig att ombesörja. PRIBO skall vidare mot ett formellt belopp överlåta aktierna i Tingsryds Bryggeri AB till Pripps.

Frop. 1975: 7

14

Avtalet innehåller bestämmelser om hembudsskyldighet och inlö­sen. Bestämmelserna innebär bl. a. att staten när som helst har möjlig­het att från PRIBO inlösa återstående 40 % av aktierna i Pripps. PRIBO kan efter den 31 december 1984 begära att staten inlöser minoritets­posten. Inlösenpriset bestäms enligt särskilda principer som fastställts i avtalet. Beträffande inlösenrätten och hembudsskyldigheten i fråga om Pripps aktier ser jag dem närmast som naturliga delar av ett avtal där två parter förutsätts samverka men där en ena parten är majoritetsdel­ägare.

Så länge PRIBO äger aktier i Pripps skall staten nominera fyra sty­relseledamöter och PRIBO två att väljas av Pripps bolagsstämma. Sta­ten och PRIBO är överens om att Pripps skall med beaktande av de alkoholpolitiska regler som gäller för näringen drivas på ett ra­tionellt och företagsekonomiskt sunt sätt som möjliggör en rimlig ut­delning till aktieägarna.

Fram t. o. m. den 30 september 1975 kommer PRIBO att förse Pripps med de likvida medel som behövs bl. a. för att fullfölja byggandet av det nya bryggeriet i Göteborg. Pripps skuld, som vid denna tidpunkt överslagsmässigt kan beräknas komma att uppgå till 125 milj. kr., skall avlösas senast den 31 december 1975. När bryggerist färdigställts torde anläggningen representera ett tillfredsställande låneunderlag för att lång­siktigt placera skulden. Något nytillskott av ägarkapital förutses inte behövas för ändamålet.

Pripps har under en tioårsperiod på ett genomgripande sätt moderni­serat och rationaliserat sin tillverkning och distribution. Detta har krävt mycket betydande investeringar, vilka har medfört en snabb produk­tivitetsstegring i företaget. Inom något år tas den nya Göteborgsanlägg­ningen i bruk och detta bör möjliggöra ytterligare produktivitetsförbätt­ring. Företaget har en dominerande marknadsställning och de ko:Timer-siella riskerna måste även på relativt lång sikt bedömas som begränsade. Sammantaget innebär detta att företagets framtida utveckling kan be­dömas som tillfredsställande.

Parterna har enats om ett överlåtelsepris för 60 % av aktierna i Pripps av 225 milj. kr. jämte ränta från den 30 september 1974. Priset har framkommit som resultat av en förhandling, baserad på av par­terna var för sig gjorda uppskattningar av företagets substansvärde och värdet med hänsyn till den förväntade framtida avkastningen. Med be­aktande av gjorda investeringar och förväntad avkastning anser jag att det vid förhandlingarna framkomna priset är skäligt.

Som moderbolag har PRIBO tecknat borgen för lån m. m. avseende malt- och läskedrycksrörelsen. I allt väsentligt utgörs de skulder, där PRIBO tecknat borgen, av oblig.ationslån med säkerhet i fastigheter och av pensionsförpliktelser. Borgensåtagandena som PRIBO har iklätt sig för Pripps och Tingsryds Biyggcri AB m. m. uppgår till 183,8 milj. kr.

Frop. 1975: 7

15

Dessa borgensåtaganden är i allt väsentligt av formell natur. När aktie­majoriteten i Pripps övergår till staten förutsätter avtalet att staten också övertar samtliga borgensåtaganden m. m. som PRIBO iklätt sig för malt-och läskedrycksrörelsen. Jag anser att detta är en naturlig del i avtalet.

Jag har i uppgörelsen fäst särskilt avseende vid att finna former för PRIBO:s fortsatta aktiva medverkan i ledningen av malt- och läske­drycksrörelsen. Detta har ordnats genom att PRIBO har kvar 40 % av aktierna och därmed får ett uppenbart intresse för resultatet av Pripps framtida verksamhet. PRIBO tillförsäkras vidare två styrelseplatser.

Det statliga engagemanget har tillstyrkts av ett representativt urval av Pripps företagsnämnder från olika delar av landet.

Köpeskillingen utgör angivna belopp 225 milj. kr. jämte ränta efter 5 % för år, räknat från den 30 september 1974 till den dag betalning eriäggs. Räntan skall ses mot bakgrund av att staten blir utdelnings-berättigad part för det verksamhetsår som började den 1 oktober 1974. Avtalet skall godkännas senast den 31 mars 1975. Enligt avtalet skall likvid erläggas utan dröjsmål efter det att avtalet blivit definitivt och höjningen av aktiekapitalet blivit registrerad. Om betalning kan ske före den 1 april 1975 kommer räntekostnadema att uppgå till högst 5 625 000 kr. Jag utgår från att överlåtelsen skall kunna ske senast vid denna tidpunkt, men med hänsyn tUl att förvärvet måste föregås av en mängd åtgärder förordar jag att räntebeloppet beräknas med beaktande av risken för att förseningar kan uppkomma. Ett investeringsanslag av 232 milj. kr. bör därför kunna disponeras för att förvärva aktierna.

Jag förordar att regeringen inhiimtar riksdagens bemyndigande att godkänna avtalet.

Statens aktier i Pripps bör tillföras fonden för statens aktier. Företa­get kommer att drivas som en självständig enhet.

Det statliga engagemanget i bryggerinäringen bör ge ett underlag för en mer långsiktig inriktning av investeringar och rationaliseringar. Genom förvärvet förebyggs dessutom risken att den svenska bryggeri­näringen skulle komma under utländska storföretags inflytande. Efter­som Pripps även i fortsättningen kommer att drivas enligt gängse före­tagsekonomiska riktlinjer bör enligt min bedömning statens engage­mang i Pripps inte negativt påverka de fristående bryggeriföretagens situation. Om ägarna till andra bryggeriföretag likväl finner det för­enligt med sina intressen att inleda diskussioner om ändrade ägar­förhållanden bör enligt min mening sådana förslag kunna prövas i en positiv anda.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

Prop. 1975: 7

16

1.

bemyndiga regeringen att godkänna avtal efter de riktlinjer jag anfört mellan staten och PRIBO (Prippbolagen) Aktie­bolag,

2.

till Förvärv av aklier i Aktiebolaget Pripps Bryggerier på tilläggsstat 

II 

till riksstaten för budgetåret 1974/75 under fon­den för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av 232 000 000 kr.,

3.

uppdraga åt fullmäktige i riksgäldskontoret att ikläda staten garanti för lån till Aktiebolaget Pripps Bryggerier och Tings­ryds Bryggeri Aktiebolag m. m. med sammanlagt högst 185 000 000 kr. jämte riintor.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslu­tar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.

Frop. 1975:7

17

Bilaga 1

Konsumtion, import och export av malt- och läskedrycker

Tabell 1: 1 Konsumtion av malt- och läskedrycker i Sverige vissa år (milj. liter)

1964

1966

1968

1970

1972

1973

Starköl

19,0

15,3

38,0

31.4

28,8

25,1

Mellanöl

159,3

241,4

314,3

312,7

294,2

Pilsner

227,7

118,3

89,3

71,7

62,0

52,2

Öl aii+ii)

246,7

292,9

368,7

417,4

403,5

371,5

Lättöl

20,5

16,2

16,9

24,4

48,5

73,7

Maltdrycker

267,2

309,1

385,6

441,8

452,0

445,2

Läskedrycker

246,9

267,8

283,8

300,7

298,6

308,5

Totalt drycker

514,1

576,9

669,4

742,5

750,6

753,7

Tabell 1: 2 Import av malt- och läskedrycker vissa år (milj. liter)

1964

1966

1968

1970

1972

1973

.Starköl

5,9

5,0

5,5

4,0

4,3

3,4

Mellanöl

18,5

34,7

31,3

27,0

22,4

Pilsner

0,8

0,1

0

0

0

0,1

Öl (III+ 11)

6,7

23,6

40,2

35,3

31,3

25,9

Lättöl

1,2

0

0,1

Maltdrycker

6,7

23,6

40,2

36.5

31,3

26,0

Mineralvatten och

söta läskedrycker

0,4

0,5

3,1

6,0

4,7

4,5

Totalt drycker

7,1

24,1

43,3

42,5

36,0

30,5

Tabell 1: 3 Export av malt- och läskedrycker vissa år (milj. liter)

1964

1966

1968

1970

1972

1973

Starköl

1,3

0,7

0,4

0,3

0,2

0,1

Mellanöl

0

3,5

1,2

2,4

Pilsner

0,2

0,6

Öl (III+ 11)

1,3

0,7

0,4

3,8

1,6

3,1

Lättöl

Maltdrycker

1,3

0,7

0,4

3,8

1,6

3,1

Mineralvatten och

söta läskedrycker

0,9

1,1

1,2

2,4

2,6

3,1

Totalt drycker

2,2

1,8

1,6

6,2

4,2

6,2

Prop.1975:7

18

Bilaga 2

Tabell 2:1 AB Pripps Bryggeriers m. m. försäljning verksamhetsåren 1963/64-1972/73 fördelad pä olika produktgi°upper (milj. liter)

Lagrade

Svag-

Summa

Kolsyrade Övrigt

Summa

malt-

dricka

malt-

läske-

drycker

drycker

drycker

1963/64

165,3

11,8

177,1

136,5

6,3

319,9

1964/65

163,3

10,7

174,0

140,5

5,7

320,2

1965/66

169,5

9,2

178,7

145,3

5,7

329,7

1966/67

173,6

8,6

182,2

142,7

5,9

330,8

1967/68

195,1

8,8

203,9

143,5

7,7

355,1

1968/69

??S,9

8,6

234,5

156,6

8,0

399,1

1969/70

238,2

8,4

246,6

156,4

7,5

410,5

1970/71

237,9

7,1

245,0

153,3

6,5

404,8

1971/72

234,7

7,1

241,8

149,3

10,5

401,6

1972/73

245,2

7,3

252,5

169,2

12,3

434,0

Anm.: Åren 1963/64 1971/72 ingår den verksamhet som nu omfattar AB Pripps Bryggerier och dotterbolag till detta. Företag som genom fusion sam­manförts med verksamheten i AB Pripps Bryggerier är medtagna i redovis­ningen. I uppgifterna för 1972/73 ingår dessutom Tingsryds Bryggeri AB,

Prop. 1975:7

19

Bilaga 3

Resultaträkning, balansräkning och vissa statistiska uppgifter om AB Pripps Bryggerier

Tabell3: 1 Resultaträkning för AB Pripps Bryggerier verksamhetsåret 

\

91Tji

y

(tkr)

Rörelsen

Omsättning

969 581

Avgår: produktskatter

327 538

642 043

Tillverknings-, försäljnings- och

administrationskostnader

547 162

Rörelseresultat före avskrivningar

94 881

Kalkylmässiga avskrivningar

55 743

Rörelseresultat efter avskrivningar

39 138

413 5 143

171 1 314

5 556

35 067

640

35 707

+ 5 438 + 7 239

+ 12 677

+ 1 665 -20 000

-18 335

30 049

9 025

Kronor

21024

Finansiella intäkter och kostnader Utdelning på aktier: dotterbolag Intäktsräntor: övriga Kostnadsräntor: koncernbidrag övriga

Resultat efter finansiella intäkter och kostnader

Extraordinära intäkter och kostnader Realisationsvinster

Resultat före bokslutsdispositioner och skatt

Bokslut sdispositioner Skillnaden mellan kalkylmässiga och bokföringsmässiga avskrivningar Tillkommer utnyttjad investeringsfond

Förändring av varulagerreserv och värdereglering Avsättning till investeringsfond

Resultat före skatt

Skatt

Nettoresultat

'Verksamhetsåret avser 1 oktober 1972 30 september 1973. ' Härav allmänna förvaltningskostnader 1 734.

Prop. 1975:7

20

Tabell 3: 2 Balansräkning för AB Pripps Bryggerier per den 30 september 1973

(tkr)

Tillgängar

omsättningstillgångar

Kassa och banktillgodohavanden

24 808

Främmande växlar

204

Fordringar

98 753

Varulager: brutto

62 126

Avgår: lagerreserv

-38 518           147 373

Spärrkonto för investeringsfond

5 615

Anläggningstillgångar

Aktier: dotterbolag

1 929

andra bolag

4 515

Fordringar: koncernbolag

11188

övriga

9 222

Maskiner och inventarier

80 550

Fastigheter

309 795

Pågående anläggningsarbeten

48 802

Goodwill

1 035           467 036

Samtliga tillgångar

620 024

Skulder och egel kapital Kortfristiga skulder

Skatteskuld

661

Leverantörer

30 705

Övriga inkl. produkt- och

mervärdeskatter

113 659           145 025

Långfristiga skulder

Obligationslån

40 520

Koncernbolag

171 119

Reverslån

34 409

Avsatt till pensioner: PRI

52 927

övrigt

56 792

Övriga

25           355 792

Investeringsfond

89 784

Eget kapital

Aktiekapital

5 000

Reservfond

1 000

Skuldregleringsfond

100

Dispositionsfond

2 250

Balanserad vinst frän föregående är

50

Årets vinst

21024             29 424

Samtliga skulder och eget kapital                  Kronor

620 024

Ställda panter

85 846

Ansvarsförbindelser

13 697

Pensionsåtagande

155

Prop. 1975: 7

21

Tabell 3: 3 Vissa statistiska uppgifter om AB Pripps Bryggerier verksamhetsåret

1972/73 (belopp i milj. kr.)

PERSONAL OCH PERSONALKOSTNADER

Antal anställda

arbetare

2 608

övriga anställda

1 005

Summa

3 613

Antal pensionärer

1 234

Utbetalda löner

arbetare

106,1

styrelse och företagsledare

1,5

övriga anställda

46,9

Summa löner

154,5

Beräknad normal pensionskostnad

25,8

Övriga personalkostnader

15,4

INVESTERINGAR

Fastigheter

12,0

Maskiner, inventarier och bilar

24,2

Ej färdigställda anläggningsarbeten

38,8

Summa investeringar

75,0

TAXERADE FASTIGHETSVÄRDEN

Tomtvärde

95,7

Byggnadsvärde

219,3

Särskilt maskinvärde

13,9

Summa taxeringsvärden

328,9

BRANDFÖRSÄKRINGSVÄRDEN

Fastigheter

528,1

Maskiner, inventarier och bilar

432,6

Summa brandförsäkringsvärden

960,7

KUNGL.BOKTR. STOCKHOLM 1975     740664