Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majits proposition nr 42 år 1971

Prop. 1971: 42

Nr 42

KungL Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1964: 63) om kommunal beredskap; given Stockholms slott den 12 februari 1971.

Kungl. Maj:t viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av stats­rådsprotokollet över civUärenden, föreslå riksdagen all bifalla det för­slag om vars avlåtande lill riksdagen föredragande departementschefen hemslälll.

GUSTAF ADOLF

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås lagändring som gör det möjUgl alt bestämma statsbidrag vid kommunal beredskapsplanläggning, som sker första gången, med hänsyn tUl en schablonmässigt beräknad kostnad för plan­läggningen i stället för som f. n. efter utredning om den verkliga kost­naden.

Riksdagen 1971.1 saml. Nr 42

Prop. 1971:42

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1964: 63) om kommunal beredskap

Härigenom förordnas, atl 16 § lagen (1964: 63) om kommunal bered­skap skaU ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

16 §

Har kommun jämUkt 7 § upp­rättat särskild plan, som godkänts av länsstyrelsen, äger kommunen erhålla statsbidrag med 90 procent eller den större del av planlägg-ningskostnadens belopp som Ko­nungen medgiver, allt i den mån kostnaden kan anses skälig.

Har kommun jämlikt 7 § upp­rättat särskild plan, som godkänts av länsstyrelsen, äger kommunen erhåUa statsbidrag med 90 procent eller den större del av planlägg-ningskoslnadens belopp som Ko­nungen medgiver, aUt i den mån kostnaden kan anses skälig. När plan första gången upprättas, skall planläggningskostnaden beräknas efter grunder som Konungen fast­ställer. Kommunen äger dock er­hålla statsbidrag enligt första punkten, om kommunen gör fram­ställning därom till länsstyrelsen inom två månader från den dag då kommunen fick del av förordnan­det om planläggningen.

Deima lag träder i krafl dagen efter den, då lagen enligt därå med­delad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1971:42

Utdrag av protokollet över civilärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 12 februari 1971.

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministem för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LID­BOM,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för civildepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter ge­mensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om schablon­mässig beräkning av statsbidraget för kostnad för kommunal bered­skapsplanläggning och anför.

I lagen (1964: 63) om kommunal beredskap (ändrad 1966: 104) reg­leras kommunemas uppgifter under civilförsvarsberedskap, skyldigheten för kommun all planlägga och vidta andra förberedelser avseende den kommunala beredskapen samt organisationen och finansieringen av verk­samheten.

Enligt 7 § första stycket lagen om kommunal beredskap åligger det kommun all efter förordnande av länsstyrelsen upprätta och anta sär­skild plan med redovisning av kommunens beredskapsförberedelser saml underställa länsstyrelsen planen för godkännande. Länsstyrelsen äger, enligt paragrafens andra stycke, under viss förutsättning förordna om revision av kommunala beredskapsplaner. För kommuns kostnad för upprättande av plan som godkänts av länsstyrelsen utgår enligt 16 § samma lag statsbidrag med 90 % av skälig planläggningskostnad. Kungl. Maj:t kan dock bestämma atl bidrag skall utgå med större del av skälig kostnad än 90 %. Rätlen lill statsbidrag för kostnader för kommunal beredskapsplan är alltså - i fråga om både plan som upprättas första gången och revision av plan - beroende av om länsstyrelsen förordnat alt planen skall redovisas till länsstyrelsen för godkännande.

Genom beslut den 15 mars 1968 uppdrog Kungl. Maj:l åt riksnämn­den för kommunal beredskap alt låta verkställa provplanläggning av den kommunala beredskapen. Enligt beslutet fick riksnämnden i upp­gift bl. a. all senast den 1 juni 1970 inkomma tiU Kungl. Maj:l med en beräkning av stalsbidragskoslnaderna för genomförande och vidmakt­hållande av en kommunal beredskapsplanläggning. RUcsnämnden skulle därvid bl. a. undersöka möjligheterna atl med bibehållen bidragsnivå utge på schablonmässiga grunder beräknade statsbidrag för kommuner­nas planläggningskoslnader.

Riksnämndens erfarenheter och förslag med anledning av den verk­ställda provplanläggningen har redovisats i nänmdens promemoria den

Prop. 1971:42

4

20 maj 1970 »Provplanläggning av den kommunala beredskapen 1968-1970». I fråga om gmndema för statsbidragen anför riksnämnden i pro­memorian all nuvarande ordning enligt vilken bidrag utgår för de verk­liga kostnadema i den mån dessa är skäliga - vilken ordning förul­sätler all kostnaderna för olika delplaner och göromål anges noggrant - fört med sig vissa problem. Den ganska omfattande tids- och kost­nadsredovisning som är nödvändig har sålunda i många provplanlägg-ningskommuner varit besvärande för den planläggande personalen. Det för en kommun i regel omfattande blankellmalerialel har senare måst granskas av länsstyrelsen som har att bedöma skäligheten av de redo­visade kostnadema. Viss granskning av uppgifter har slutligen skett i riksnämnden i samband med medelsfördelningen. En övergång till elt syslem med schablonmässigt beräknade statsbidrag skulle medföra ad­ministrativa vinster, låt vara atl storleken av dessa inle kan bestämmas närmare. Schablonmässigt beräknade statsbidrag skulle med hänsyn till del anförda vara alt föredra. En ytterligare fördel med ell sådant sy­slem är all del lorde vara ägnat att underlätta olika statliga organs planerings- och budgeteringsarbelen och därvid ge dem möjlighet all med större säkerhet än tidigare anvisa medel för viss önskad be­redskapsplanläggning. Slutligen kan kommunernas uppläggning och ge­nomförande av planläggningsarbetet väntas få en rationell inriktning om ell syslem med schablonbidrag Införs. En förutsättning för över­gång till ett system med schablonersättningar är dock enligt riksnämn­den alt delta får en rättvis och samtidigt för kommunerna tillräckligt attraktiv utformning.

Riksnämnden har gjort vissa undersökningar av vilka faktorer som påverkar planläggningskostnadema. Nämnden har därvid inle funnit något samband med kommunens beredskapsslruklur eller liknande fak­torer. Den enda faktor som nämnden funnit vara av betydelse är kom­munens invånarantal i fredstid.

Nämnden redovisar ett förslag tiU 90-procentigl schablonbidrag grun­dat på en koslnadsprognos för samtliga kommuner i landet som ännu inte genomfört planläggningen. Totalkostnaderna torde enligt nämnden ha kunnat beräknas med ganska hög grad av sannolikhet. För enskUda kommuner kan dock relativt stora avvikelser från de beräknade kostna­derna förekomma. De i förslagel upptagna schablonbidragen kan sålun­da för 75 % av kommunema väntas motsvara minst 90 % av kommu­nemas faktiska planläggningskoslnader, medan bidragen för 25 % av kommunema kan väntas undersliga 90 % av nämnda kostnader. Med hänsyn lill del sagda bör enligt nämndens mening kommun, som anmäler önskemål därom inom viss tid, kunna få ersättning med lägst 90 % av redovisad verklig kostnad som är skälig i släUet för schablonersättning. Med de schablonbidrag som riksnämnden föreslår anser sig emellertid nämnden ha skäl anta att kommunerna allmänt godtar schablonersätt­ningar.

Prop. 1971:42

5

Riksnämnden framhåller att det i och för sig från administrativ syn­punkt skulle vara önskvärt att också statsbidrag lUl revision av kommu­nala beredskapsplaner kunde beslämmas enligt schablonmässiga grun­der. Nämnden har dock funnit del omöjligt alt utarbeta någon schablonregel som tUlgodoser rimliga anspråk på skälighet då det gäller all bestämma storleken av statsbidrag för planrevision. Därför förordar nämnden alt i fråga om statsbidrag liU kostnader för planrevision hit­tills gäUande bidragsordning skall tiUämpas.

Riksnämnden föreslår på grund av det anförda all statsbidrag till kommunerna för beredskapsplan, som upprättas första gången, skall ul­gå med ett schablonmässigt beräknat belopp. Dock skall enligt försla­get kommun ha möjlighet alt, inom en månad efter det kommunen mottagit planläggningsförordnande, tUl länsstyrelsen anmäla önskemål om ersättning för verklig kostnad.

Över riksnämndens promemoria har efter remiss yttranden avgelts av civUförsvarsstyrelsen, socialstyrelsen, statens vägverk, sjöfartsverket, transporlnämnden, riksrevisionsverket, centrala folkbokförings- och upp­bördsnämnden, skolöverstyrelsen, statens jordbruksnämnd, statens na­turvårdsverk, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, statens valtenfaUs-verk, länsstyrelserna i Stockholms, Södermanlands, Kronobergs, Mal­möhus, Göteborgs och Bohus och Jämtlands län samt Svenska kom­munförbundet.

Av remissinstansema uttalar sig riksrevisionsverket, skolöverstyrel­sen, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, vattenfallsverket, samtliga länsstyrelser och kommunförbundet direkt för riksnämndens förslag om schablonmässigt beräknade statsbidrag. Övriga remissinstanser har ingen erinran mot förslaget. I den mån remissinstanserna motiverar sin stånd­punkt sker det i aUmänhet genom åberopande av samma skäl som riks-nämnden anfört. Länsstyrelsen i Stockholms län anför för sin del.

Systemet med schablonersättning är administrativt enkelt och kom­mer tveklöst alt reducera administrationskostnaderna. Det torde inle vara möjligt all med fog hävda atl schablonersällning skulle vara oför­delaktig för staten genom all den skulle leda lill onödigt höga kostnader. Alt bedöma vad som kan anses vara skälig kostnad för en viss plan­läggning är en utomordentligt svår uppgift eftersom del inle finns några säkra kriterier. Det lorde inle finnas något direkt samband mellan kost­naden för planläggningen och planens kvalitet. I de fall schablonersäll­ning skulle visa sig ofördelaktig för en kommun behöver della därför inle återspeglas i planen. Planens kvaUtet torde huvudsakligen hänga samman med planläggningsledarens kvalitet. Med hänsyn härtUl viU läns­styrelsen förorda del föreslagna systemet med schablonersättningar. Länsstyrelsen ifrågasätter dock om inle den föreslagna frislen om en månad är alltför kort. Länsstyrelsen bör möjligen liUäggas befogenhet att förlänga frislen till högst tre månader. Därigenom bereds kommu­nen bättre möjlighet alt överblicka vilket alternativ som är fördelakti­gast.

Prop. 1971:42

6

Vid planläggningen av den kommunala beredskapen är del angelägel all sådana metoder används alt personal och andra resurser inle tas i anspråk i onödan. Den av riksnämnden nu avslutade provplanläggningen har genomförts med bl. a. della mål för ögonen. Därvid har bland åt­skilliga andra sätt att göra rationaliseringsvinster visats på möjligheten alt förenkla förfarandet i fråga om kommunernas statsbidrag. Jag delar riksnämndens och samtliga remissinstansers uppfattning alt rationalise­ringsvinster kan göras om statsbidragen, när plan upprättas första gången, fastställs på gmndval av en schablonmässig beräkning av kom­munernas kostnader i stället för som f. n. efter utredning i varje särskUl faU av kommunernas faktiska kostnad. Möjlighet bör därför öppnas att tiUämpa en sådan ordning. Härför krävs ändring i bestämmelserna om statsbidrag för planläggningskostnader i 16 § lagen om kommunal be­redskap, enligt vUkel lagmm statsbidraget skaU utgöra viss del - 90 % eUer mer - av kommunens kostnad, i den mån den är skälig. Som riks­nämnden ulan gensaga från remissinstansema anfört bör emellertid kommun som viU ha statsbidrag på gmndval av sina faktiska kostnader fortfarande ha rätt tiU del. Av praktiska skäl bör dock krävas alt kom­munen inom två månader från del kommunen fått del av planläggnings-förordnandet gör framstäUning härom.

Del bör ankomma på Kungl. Maj:t alt fastställa grunder för beräk­ningen av statsbidraget för de fall sådant inte skall ulgå på grundval av de faktiska kostnaderna. Under förutsättning all slalsmaklema god­tar den ordning som jag förordat nu, avser jag att föreslå Kungl. Maj:t att fastställa sådana grunder i huvudsaklig överensstämmelse med det förslag härom som riksnämnden utarbetat och som i allt väsentligt läm­nats ulan erinran av remissinstanserna.

Lagändringen bör träda i krafl snarast möjligt.

Under åberopande av del anförda hemställer jag all Kungl. Maj:l föreslår riksdagen

alt antaga inom civUdepartementet upprättat förslag tUl lag om ändring i lagen (1964: 63) om kommunal beredskap.

Med bifaU liU vad föredraganden sålunda med instäm­mande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas propo­sition av den lydelse bilaga lill detta protokoll utvisar.

Ur protokollet:

Britta Gyllensten