Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:125 Regeringens proposition

1979/80:125

med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80;

beslutad den 20 mars 1980.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upplagils i bifogade uidrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenas hemställan.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget 111 lill statsbud­geten för innevarande budgetår.

De anslag som begärs uppgår till ca 4 356,3 milj. kr., varav ca 4 301,3 milj. kr. på driftbudgeten och 55,0 milj. kr. på kapitalbudgeten. De största anslagen på driftbudgeten föreslås gå till bidrag till arbetsmarknadsutbild­ning, investeringsbidrag till utbyggnad av Visby hamn saml lill svenska FN-styrkors verksamhet utomlands. Del största anslaget på kapitalbudge­ten avser lån till KB United Sflriing (Sweden) AB &margin-right:87.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Sammanlagt har nu begärts eller anvisats anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår med ca 6 283,9 milj. kr.

I    Riksdagen 1979180. I saml. Nr 125

Prop. 1979/80:125

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1980-03-20

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Sö­der,[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Win­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Ås­ling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Pelri

Proposition med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budget­året 1979/80

Statsråden föredrar förslag till riksdagen i frågor angående anslag m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80. Anförandena redovisas i underprotoknllen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför: Regeringen har i prop. 1979/80:79 föreslagit att 941  milj.  kr.  anvisas som kapitaltillskott till Statsföretagsgruppen, m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att besluta om anslag m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 i enlighet med de förslag som föredragan­dena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för den åtgärd eller det ändamål som föredragandena har hemställt om.

Regeringen beslutar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och en sammanslällning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor I -14.

Prop. 1979/80:125

3

Bilaga I

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJÄRDE HUVUDTITELN

H. Övrig verksamhet

[I] 

H 9. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för en svensk militär styrka i FN-tjänst anvisades första gången på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret 1956/57 (prop. 1956:198, SU 1956:179, rskr 1956: 539). Därefter har årligen ytterligare medel anvisats för svenska FN-styrkors verksam­het. Medel för de årliga utgiftema inom Sverige för att rekrytera, utbilda och organisera den svenska beredskapsstyrkan m. m. anvisas sedan bud­getåret l%5/66 under förslagsanslaget Bercdskapsslyrka för FN-tjänst. Medel för FN-styrkornas verksamhet utom Sverige och för viss personal vid Sveriges ständiga representation i FN samt - fr. o. m. den 1 juli 1967 -för observatörer i FN-tjänst anvisades budgetåren 1965/66-1971/72 under reservaflonsanslaget Kostnader för svenska FN-styrkor m.m. Fr.o.m. budgetåret 1972/73 har medel för FN-styrkornas verksamhet utom Sverige anvisats under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands.

Sammanlagt har för svenska FN-styrkors verksamhet hittills anvisats 1 200765 000 kr. på tilläggsstat och tilläggsbudget. Därav har 56,5 milj. kr. anvisats för att täcka utgiftema för FN-slyrkan på Cypern, FN-styrkan i Mellersta Östern och FN-observatörer under tiden juli-december 1979 samt för vissa oförutsedda utgifter (prop. 1979/80: 25 bil. 2, FöU 1979/80:9, rskr 1979/80:69).

Del av ifrågavarande kostnader avses bli ersatt av FN. Intill december 1979 har från FN influtit 537 379 124 kr. Sveriges fordran hos FN enligt hittills framlagda krav uppgick i december 1979 lill 108857636 kr. Ersätt­ningar som flyter in från FN tillgodoförs statsbudgetens inkomsttitel Övri­ga diverse inkomster.

Prop. 1979/80:125

4

Genom beslut den 20 december 1979 har tiden för den svenska FN-insatsen i Mellersta Östem förlängts t. o. m. den 30 april 1980. Utgifterna beräknas till ca 1,1 milj. kr. för månad eller för tiden januari-april 1980 sammanlagt 4,3 milj. kr.

Genom beslut den 13 december 1979 har tiden för den svenska FN-insatsen på Cypern förlängts t.o.m. den 15 juni 1980. Utgifterna har beräknats till ca 2,5 milj. kr. för månad eller för liden januari-juni 1980 sammanlagt 29,2 milj. kr.

En allmän medelsreserv av 3 milj. kr. bör beräknas med hänsyn till eftersläpande sjukvårdskostnader för tidigare kontingenter samt vissa ul­gifter som kan bli nödvändiga vid en avveckling av kontingenterna.

Antalet observatörer i FN-tjänst uppgick den 1 januari 1980 till 38. Medelsbehovet för dessa kan beräknas flll 600 000 kr. för månad eller för tiden januari-juni 1980 sammanlagt 3,7 milj. kr.

Vid utgången av december 1979 fanns ett underskott på 471 400 kr. under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands.

Behovet av ytterligare medel för FN-styrkor i Mellersta Östem och på Cypern och för observatörer uppgår alltså flll (4300000 -t- 29200000 -l-3000000 -1- 3700000 4- 471 400) 40671 400 kr., avrundat 40,7 milj. kr. Medlen bör liksom tidigare anvisas utanför utgiftsramen för det militära försvaret.

Med hänsyn till att många osäkra faktorer ligger i anslagsberäkningen kan det bli nödvändigt att även i fortsättningen förskottsvis täcka utgifter för ifrågavarande ändamål från anslaget till ofömtsedda utgifter. Dessa ulgifter bör slutligt belasta anslaget FN-styrkors verksamhel utomlands. Frågan om deras täckning bör få las upp senare.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

att flll FN-styrkors verksamhet utomlands på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsan­slag av 40700000 kr.

Prop. 1979/80:125

5

Bilaga 2

Uidrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser frågan under punkten 1;

statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser frågnr under punkterna 2 och 3

Anmälan till tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser socialdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FEMTE HUVUDTITELN

A.    Socialdepartementet m. m.

[I] 

A 2. Kommittéer m.m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisats ett reservationsanslag av 19 milj. kr. Den utredningsverksamhet som bekostas från anslaget har under budgetåret blivit mera omfattande och kostnadskrävande än vad som kunde fömtses vid anslagsberäkningen hösten 1978. Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehov av 7,8 milj. kr. Jag har därvid bl. a. beräknat 3,3 milj. kr. för en central barnomsorgsundersökning som statisflska centralbyrån har fått i uppdrag att genomföra under våren 1980. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 7 800000 kr.

E.    Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m. m.

[2] E 7. Statens bakteriologiska laboratorium: Driftbidrag. För uppdrags­verksamheten vid statens bakteriologiska laboratorium (SBL) gäller i prin­cip att full kostnadstäckning skall uppnås för verksamhelen i sin helhet även om enskilda sektorer kan uppvisa över- eller underskott. Ca 80% av verksamheten vid SBL finansieras genom taxesatta tjänster och pro­dukter. För uppdragsverksamheten har i slalsbudgeten för budgetåret

Prop. 1979/80:125

6

1979/80 anvisats ett formellt belopp av 1 000 kr. under anslaget Statens bakteriologiska laboratorium: Uppdragsverksamhet. Anslaget får i princip inte belastas. För att lösa tillfälliga eller säsongsmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamheten och för att t. v. tillgodose behovet av rörelseka­pital disponerar SBL en tillfälligt höjd rörlig kredit i riksgäldskontoret om 18 milj. kr.

Under förevarande reservationsanslag har i statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisats ett formellt belopp av 1 000 kr. Driftbidraget är i första hand avsett att täcka kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete inom program I, Diagnostiska undersökningar och program 2, Preparatförsörj­ning som inte kan täckas genom taxeintäkter. Under detta anslag kan även medel anvisas för att täcka eventuella förluster i verksamheten.

Statens bakteriologiska laboratorium

SBL har i skrivelse till regeringen den I oktobei '979 överlämnat det affärsmässiga bokslutet för budgetåret 1978/79.

Av resultaträkningen framgår att SBL redovisar ett underskott på 9 146000 kr. efter finansiella intäkter och kostnader, som utgör årets resul­tat. Efter avdrag för den kalkylmässiga posten ränta på rörelsekapital uppgår det underskott, för vilket SBL i efterhand behöver kompenseras, till 8814000 kr.

Underskottet beror i allt väsentligt på intäktsbortfall inom program 2, Preparatförsörjning. Försäljningen av egentillverkat influensavaccin blev lägre än beräknat beroende på att någon större epidemi inte har förekom­mit och att intresset för vaccination av s. k. riskgmpper tillfälligt har minskat. Vidare blev försäljningen av egentillverkat polio- och mässlings-vaccin lägre än budgeterat, vilket i fråga om poliovaccinet beror på att produktionen delvis legat nere på gmnd av ombyggnad av lokaler.

Dessutom har budgeterade intäkter från de av socialstyrelsen disponera­de anslagen för beredskapslagring av vacciner och sera nästan helt bortfal­lit på gmnd av tillfälligt ändrade dispositioner från socialstyrelsen.

Även kostnadsbudgeten, exkl. lagerförändringar, har överskridits bl.a. beroende på ökade kostnader för inköp av importpreparat för återförsälj-ning, personal och lokalhyra.

I anslagsframställningen för budgetåret 1980/81 har SBL redovisat beho­vet av rörelsekapital för budgetåret 1979/80.

SBL beräknar för budgetåret 1979/80 ett genomsnittligt statskapital på 18 milj. kr. för att finansiera kapitalbindningen i omsättningstillgångar minus kortfristiga skulder. För att finansiera tillfälliga fluktuationer i in-och utbetalningsströmmar behövs en rörlig kredit i riksgäldskontoret om 9,3 milj. kr.

Enligt balansräkningen uppgår verkskapitalet den 30 juni 1979 till 4,4 milj. kr. och den rörliga krediten uppgår till 11 milj. kr.

Detta ger tillsammans inte det rörelsekapital som är nödvändigt. För att

Prop. 1979/80:125

7

SBL: s statskapital skall uppgå till 18 milj. kr. föreslår SBL att SBL under budgetåret 1979/80 erhåller ett kapitaltillskntt om 4,8 milj. kr. utöver föriusttäckningen avseende budgetåret 1978/79 om 8,8 milj. kr.

Riksrevisionsverket

Regeringen har den 24 januari 1980 uppdragit åt riksrevisionsverket (RRV) att efter samråd med SBL studera laboratoriets behov av kapital och rörlig kredit för den återstående delen av budgetåret 1979/80 och för budgetåret 1980/81. RRV skall härvid analysera orsakerna till SBL:s un­derskott de två senare budgelåren och redovisa olika alternativ att lillgodo­se SBL:s kapitalbehov.

RRV har i skrivelse den 13 febmari 1980 yttrat sig över SBL:s kapitalbe­hov för innevarande budgetår. RRV påpekar att revisionskontoret vid sin granskning av SBL:s bokslut avseende budgetåret 1978/79 har funnit att det av SBL redovisade underskottet borde justeras från 8815 000 kr. (exkl. kalkylmässig ränta) till 9963 000 kr. De föreskrivna justeringarna har inte bokförts av SBL och har inte heller medfört någon korrigering av 1978/79 års bokslut. RRV erinrar om att den rörliga krediten i princip bör användas för att fånga upp fluktuationer i betalningsströmmarna och att den inte är avsedd för att täcka mer långsiktiga kapitalbehov. RRV föreslår att ett förlusttäckningsbidrag om 10 milj. kr. anvisas SBL för alt täcka den hittills balanserade förlusten. Vidare föreslår RRV att den rörliga krediten i riks­gäldskontoret t. v. bibehålls på nuvarande nivå, 18 milj. kr.

RRV avser enligt nämnda skrivelse att senast den 1 maj 1980 till rege­ringen redovisa en analys av de två senaste budgetårens underskott och föreslå tänkbara åtgärder för att långsiktigt förbättra SBL:s resultat.

Föredraganden

På gmnd av underskott i SBL: s verksamhet under budgetåret 1978/79 har SBL haft likviditetsproblem under hösten 1979. Regeringen har därför genom beslut den I november 1979 bemyndigat SBL att t. v., dock längst t. o. m. den 30 juni 1980, disponera en rörlig kredit i riksgäldskontoret om 18 milj. kr.

SBL har gjort och gör stora ansträngningar för att åsladkomma full kostnadstäckning i uppdragsverksamheten. Med hänsyn flll SBL: s bered­skapsfunktion och till att epidemier och förändringar i immunitetsläget medför fluktuafloner som inte helt kan fömtses förordar jag att 8,8 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår för att täcka underskot­tet i SBL: s verksamhet under budgetåret 1978/79.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Statens bakteriologiska laboratorium: Driftbidrag på tilläggs­budget 111 till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 8800000 kr.

Prop. 1979/80:125

8

G.    Undervisningssjukhus m. m.

[3] G 3. Karolinska sjukhuset: Utrustning. Under denna rubrik har i stats­budgeten för budgetåret 1979/80 anvisals ett reservationsanslag av 15,5 milj. kr. Härav disponerar direktionen för karolinska sjukhuset högst 14,5 milj. kr. för nyinköp av utmstning till befintliga kliniker och avdelningar vid sjukhuset. Medlen disponeras i övrigt av byggnadskommittén för upp­mslning av karolinska sjukhuset efter beslul av regeringen i varje särskilt fall.

Direktionen för karolinska sjukhuset

På senare år har inom sjukvården införts en ny metod - dalortomografi - för röntgenundersökningar, framför allt av hjärnan. Röntgenstrålar får passera vävnaderna och uppfångas av detektorer. Signalerna från detek-torema lagras och bearbetas matematiskt i en dator. Resultatet presenteras i form av en bild på en televisionsskärm. Datortomografin har i många fall blivit ett alternativ lill dyrbara och för patienten mer riskfyllda och plåg­samma angiografiundersökningar.

Vid karolinska sjukhuset har en dalortomograf för undersökning av hela kroppen (helkroppsscanner) installerats under år 1979 inom sjukhusets neuroradiologiska avdelning. Vid avdelningen finns också sedan år 1974 en dalortomograf för vissa skallundersökningar (EMI-scanner).

Sjukhuset hyrde vidare en dalortomograf (helkroppsscanner), som pla­cerades inom den röntgendiagnostiska avdelningen. Kapaciteten hos da-tortomografen är ca 2 500 undersökningar per år.

Vid karolinska sjukhuset utfördes 3 868 datortomografiundersökningar under år 1978. Direktionen räknar med att behovel av dessa undersökning­ar ökar. I gengäld har vissa specialundersökningar med angiogreifl minskat från 534 angiografier år 1975 till 314 år 1978.

EMI-scannern behövde renoveras och moderniseras till en kostnad av ca 500000 kr. Därefter skulle apparaten vara fullt brukbar ytteriigare ca tre år. Om den hyrda datortomografen skulle transporteras bort, skulle sjuk­huset enligt gällande hyresavtal få en kostnad för detta av ca 250000 kr.

Direktionen för karolinska sjukhuset fann i det läget del mer fördelaktigt att inte bekosta renovering av EMI-scannern utan i stället köpa den hyrda datortomografen. Till inköpet kunde påräknas vissa donationsmedel.

Direktionen träffade därför en uppgörelse med ägaren till datortomogra­fen. Sjukhuset fick köpa den för 450000 US-dollar jämte mervärdeskatt (20,63%). Köpeskillingen skulle slutbetalas senast den 15 januari 1980. Kostnaden för datortomografen uppgick till ca 2,3 milj. kr. Härav täcktes 1 milj. kr. av donationsmedel. Drygt 300000 kr. betalades av direktionen inom ramen för tillgängliga utmstningsanslag. Till ändamålet behövdes emellertid ytterligare 1 milj. kr.

Nämnden för undervisningssjukhusets utbyggande flllstyrkte inköpet av

Prop. 1979/80:125

9

datortomografen under fömtsättning att bl. a. röntgenverksamheten vid karolinska sjukhuset omorganiserades enligt vad som hade föreslagits i en utredning om sjukhusets laboratorieverksamhet. Sjukhuset har f. n. fyra självständiga röntgenavdelningar, nämligen den röntgendiagnostiska av­delningen, röntgenavdelningen för barn samt de neuroradiologiska och thoraxradiologiska avdelningarna. Förslaget innebär bl. a. att röntgendiag­nostiken organiseras inom en gemensam avdelning.

Direktionen anser att denna förändring inte bör ske nu. Behovet av samordning, som föreligger i fråga nm sjukhusets röntgendiagnostiska verksamhet, har l.v. flllgodosetts genom atl biträdande blockchefen för laboratorieblocket ansvarar för planeringen av utrustning, lokaler och verksamhet för samfliga röntgenavdelningar.

Föredraganden

Regeringen medgav den 10 januari 1980 att direktionen för karolinska sjukhuset disponerade I milj. kr. från förevarande reservationsanslag för att täcka kostnaderna för anskaffandet av datortomografen i enlighet med direktionens förslag. Regeringen bemyndigade samtidigt direktionen att ta emot ifrågavarande donationsmedel. Datortomografen är numera inköpt.

Beredningen av ärendet om organisationen av bl. a. sjukhusets röntgen­diagnostiska verksamhet pågår. Det ankommer på regeringen att besluta i denna fråga.

Genom regeringens fömtnämnda beslut har medel tagits i anspråk, som urspmngligen beräknades under detta anslag med hänsyn till att byggnads­kommittén för uppmslning av karolinska sjukhuset föreslagit att vissa medel skulle beräknas för utrustning till sjukhuset i samband med den allmänna uppmslningen (prop. 1978/79: 100 bil. 8 s. 127, SoU 1978/79: 27, rskr 1978/79:232). Jag har emellertid anledning att räkna med att motsva­rande medel behövs under budgetåret 1979/80 vid sjukhusets upprustning. Under anslaget bör därför på tilläggsbudget anvisas 1 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Karolinska sjukhuset: Utrustning på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsan­slag av 1000000 kr.

Prop. 1979/80:125

11

Bilaga 3

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

SJÄTTE HUVUDTITELN

D. Sjöfart

[1] D 9. Investeringsbidrag till utbyggnad av Visby hamn. Vid sin behand­ling av motionerna 1978/79: 376, 1978/79:533 och 1978/79: 1421 ansåg riks­dagen vid en sammantagen bedömning att utbyggnaden i Visby hamn i den utsträckning denna berör färjetrafiken bör utföras med statligt bidrag (TU 1978/79: 22, rskr 1978/79:414).

I skrivelse dagtecknad den 1 augusti 1979 ansökte Gotlands kommun hos kommunikationsdepartementet om statsbidrag med 95 % av kostnaderna för om- och utbyggnad av Visby hamn.

Med stöd av regeringens bemyndigande förordnades den 3 september 1979 en särskild sakkunnig med uppdrag att ta upp överläggningar med berörda intressenter om statsbidrag flll utbyggnad av Visby hamn. Den sakkunnige redovisade resultatet av överläggningarna och överlämnade ett med förbehåll av statsmaktemas godkännande träffat avtal den 3 januari 1980.

Den sakkunnige har tillsammans med berörda intressenter utfört en teknisk granskning av Gotlands kommuns förslag flll utbyggnad. Han har därvid träffat överenskommelse om att utbyggnaden lämpligen kan få en något annorlunda utformning och omfattning än vad kommunen föreslagit i sin statsbidragsansökan. Enligt den överenskommelse som den sakkunnige träffat med kommunen skall i den utbyggda hamnen anläggas två nya färjelägen om 2(X) resp. 170 meters längd. Hämtöver reserveras plats inom vågbrytarna som möjliggör en framtida utbyggnad av ytterligare två färjelägen. Hamnbassängen muddras till elt djup av 7 meter, och

Prop. 1979/80:125

12

spontningen vid kajerna dimensioneras så att en ytterligare muddring till 8,5 meter kan utföras i framtiden. Den del av hamnbassängen snm är avsedd för eventuell framtida utbyggnad skall enligt överenskommelsen inte muddras nu. Inseglingsrännan avses bli muddrad Ull 9 och 8 meters djup.

De överenskomna förändringarna av kommunens ursprungliga förslag innebär att de beräknade kostnaderna för utbyggnaden kunnat minskas med ca 22 milj. kr.

Jag finner den sakkunniges förslag till teknisk utformning av hamnut­byggnaden väl avvägt. Dimensioneringen av vågbrytare och inseglings-ränna bör för mycket lång tid framöver svara mot högt ställda anspråk på säkerhet i fråga om färjetrafiken. Detta gäller även om betydligt större fartyg än de nu aktuella kommer att utnyttjas i framtiden. Samtidigt som alltså utbyggnadens yttre dimensioner fått en betryggande utformning för framtiden, har utbyggnaden av kajer och kajplaner samt muddring av hamnbassängen anpassais flll de behov som nu kan överblickas med för­beredda möjligheter till ökad dimensionering i olika avseenden. Den bety­dande sänkningen av den beräknade totala kostnadsramen är i samman­hanget väl värd att notera. Jag lillstyrker alltså den sakkunniges förslag till teknisk utformning av hamnutbyggnaden.

Den sakkunnige har också träffat överenskommelse med Gotlands kom­mun om statsbidrag till utbyggnaden. Härvid har följande överens­kommits.

Utbyggnaden fömtsätts ske inom en beräknad total kostnadsram om 111,8 milj. kr. i prisläget mars 1979.

Kostnaderna för oljehamnen beräknas uppgå till 11 milj. kr. Denna kostnad skall i sin helhet erläggas av kommunen.

Kostnaderna för terminalbyggnad i ytterhamnen beräknas uppgå till 16,5 milj. kr. Statsbidrag härför skall enligt överenskommelse utgå med 8 milj. kr. Om de verkliga kostnaderna överstiger beräknade 16,5 milj. kr. betalar staten ytterligare bidrag med 50% av överskjutande belopp. Om de verk­liga kostnaderna understiger vad som beräknats minskar bidraget med 50% för den del av kostnaderna som understiger 16,5 milj. kr.

Kostnaderna för övriga hamnanläggningar i yttre hamnen för färjetrafi­ken saml kostnaderna för ombyggnad i nuvarande hamn i Visby och i Kappelshamn för färjelrafiken beräknas uppgå till 81,5 milj. kr. Enligt överenskommelsen skall statsbidrag härför utgå med 74 milj. kr. Över­stiger de verkliga kosinaderna beräknade 81,5 milj. kr. betalar staten ytterligare bidrag med 85% av överskjutande belopp. Om de verkliga kostnaderna understiger vad som beräknats minska bidraget med 85 % av den del av kostnaderna som understiger 81,5 milj. kr.

Enligt avtalet skall vidare räkenskaperna för Visby hamn och för Kap­pelshamn i den del de hänför sig till färjetrafiken särredovisas från räken­skaperna för övriga hamnar i Gotlands kommun. Vidare skall det samman-

Prop. 1979/80:125

13

lagda beloppet av avgifter och övriga intäkter inkl. intäkter från terminal­byggnaden i Visby hamn samt avgifter från färjetraflken i Kappelshamn inte få sättas högre än att det täcker kostnaden för Visby hamn och färjetrafiken i Kappelshamn. Genom avtalet har staten tillförsäkrats viss kontroll i fråga om upphandling och byggnadsarbetenas utförande. Avtalel tillförsäkrar också staten viss kontroll i fråga om hamnlaxor i Visby hamn och i Kappelshamn.

När det gäller frågan om kostnadsansvaret för hamnutbyggnaden vill jag erinra om att detta numera är en kommunal angelägenhet och atl statligt bidrag inte utgår för hamninvesteringar. Bl.a. med hänsyn till Gotlands geografiska belägenhet finns det emellertid skäl att göra ett undantag från denna allmänna princip i fråga om Visby hamn. Jag vill i sammanhanget påminna om att staten under hela 1970-talet successivt byggt ut stödet till Gotlandstrafiken och att staten härigenom påtagit sig ett betydande ansvar för trafikförsörjningen mellan Gotland och fastlandet. En statlig medver­kan när det gäller att tillse att Gotland får en ändamålsenlig färjehamn är enligt min mening en naturlig del av ett sådant ansvarstagande.

Ett av syftena bakom det nuvarande kostnadsansvaret för hamnverk­samheten är att landets hamnar skall konkurrera med varandra på så långt möjligt lika villkor utan statlig ekonomisk inblandning. Med hänsyn flll att Visby hamn inte på något sätt konkurrerar med hamnar på fastlandet och med hänsyn till att samtliga hamnar på Gotland, med undantag av en specialhamn, ägs av Gollands kommun torde inle ett statligt bidrag till utbyggnaden av Visby hamn rubba de allmänna hamnpolitiska riktlinjer som gäller f. n. Jag har således inga principiella invändningar mot att ett statsbidrag utgår i detta fall.

Enligt det avtal som den sakkunnige träffat med Gotlands kommun kan det statliga bidraget beräknas till totalt 82 milj. kr. medan kommunens egen andel av investeringen har beräknats till ca 30 milj. kr. Jag finner denna fördelning väl avvägd. De prognoser som nu kan göras angående trafik-och taxeutveckling synes medge att kommunen kan klara en egen investe­ring av nämnda storleksordning utan att behöva tillgripa kommunala drift­bidrag och/eller drastiska höjningar av hamnavgifterna. Det lägre statsbi­draget till terminalbyggnaden finner jag motiverat eftersom standarden på denna torde kunna anpassas inom ganska olika kostnadsramar. Jag tillstyr­ker alltså den sakkunniges förslag till statsbidrag till utbyggnad av Visby hamn.

Jag finner också att den uppgörelse som träffats i fråga om statens möjligheter till kontroll av upphandling och av utbyggnadsarbetenas utfö­rande liksom av hamnavgifter m.m. är rimlig. Enligt min mening måste staten med hänsyn till det stora ekonomiska åtagande som det här är fråga om tillförsäkras viss insyn inte bara under byggnadstiden utan också framgent.

Som jag tidigare har nämnt har det statliga bidraget till utbyggnaden av

Prop. 1979/80:125

14

Visby hamn beräknats till 82 milj. kr. i prisläget mars 1979. Efter det att Gotlands kommun nu anlagit entreprenör finns möjlighet att mera exakt ange det statliga bidragets storiek. Enligt vad jag erfarit kan detta nu beräknas till 102 milj. kr. Differensen mellan detta belopp nch det tidigare beräknade beloppet beror dels på att byggnadskostnadsindex under tolv-månadersperioden mars 1979-mars 1980 stigit med 17 %, dels på en beräk­nad kostnadsutveckling under byggnadstiden. Byggtiden är beräknad lill ca 18 månader med början i april 1980. Enligt nämnda avtal skall bidraget från staten utbetalas kvartalsvis i förskott alltefter utbyggnadens fortskri­dande. För ändamålet förordar jag att ett särskilt reservationsanslag be­nämnt Investeringsbidrag tdl utbyggnad av Visby hamn om 102 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80. Från förevarande anslag torde även statens direkta kostnader i anslutning till avtalet, l.ex. arvode till byggkontrollant, få bestridas.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

i. godkänna de allmänna riktlinjer för statligt stöd till utbyggnaden

av Visby hamn somjag har förordat, 2. till Investeringsbidrag till utbyggnad av Visby hamn på tillläggs-budget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 102000(X)0 kr.

E. Institut m. m.

[2] E 12. Statens geotekniska institut: Utrustning. För budgetåret 1979/80 har under anslaget Statens geotekniska institut: Utmstning anvisats ett reservationsanslag av 195000 kr. (prop. 1978/79: 100 bil. 9, TU 1978/79: 11, rskr 1978/79:247).

I skrivelse den 13 november 1979 har statens geotekniska institut hem­ställt om att under budgetårel 1979/80 få överföra 600000 kr. av reservera­de medel under anslaget Ell. Bidrag till statens geotekniska insfltut till anslaget E 12. Statens geoiekniska institut: Utmstning. Institutet anför att anskaffningsbehovet vad gäller utrustningsobjekt under den närmaste fem­årsperioden uppgår lill 2 milj. kr. Med nuvarande utmstningsanslag kan mindre än hälften av detta behov tillgodoses under perioden.

Institutet anför vidare att verksamhelen under senare år blivit alltmer mekaniserad, bl.a. av arbetsmiljöskäl. Samtidigt har utvecklingen inom forsknings- och konsultationsverksamheten ställt ökade krav på utmst-ningens noggrannhet och precision. Med hänsyn till att institutet skall vara ledande inom den geotekniska forskningen samt att institutet i sin konsul­tationsverksamhet konkurrerar på lika villkor med privata konsulter, kan svårigheterna att med ordinarie anslagsmedel inköpa den behövliga utrust­ningen få allvarliga konsekvenser för institutets verksamhet.

På grund bl. a. av att uppdragsverksamheten under de senaste åren varit något slörre än planerat hade institutet inför budgetåret 1979/80 en reserva-

Prop. 1979/80:125

15

tion om 1 173 000 kr. under anslaget Ell. Bidrag till statens geotekniska institut. Under de närmaste två åren behöver institutet anskaffa utrustning för ca 1 milj. kr. Institutet bedömer att denna utrustning skulle kunna anskaffas om - utöver de medel snm på anslaget Statens geotekniska institut: Utmslning beviljats för budgetåret 1979/80 och som föreslagits i budgetpropositionen för budgetåret 1980/81 - 600000 kr. får föras över från bidragsanslaget till ulmslningsanslagel.

Enligt min uppfattning bör under budgetåret 1979/80 en överföring göras av 300000 kr. från anslaget Ell. Bidrag till statens geotekniska institut till E 12. Statens geotekniska institut: Utrustning. På så sätt möjliggörs an­skaffning av nödvändig utrustning inom ramen för institutets tillgängliga medel.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna vad jag har förordat angående överföring av medel mellan statens geotekniska instituts anslag.

Prop, 1979/80:125

17

Bilaga 4

Uidrag

EKONOMIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser ekonomidepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

SJUNDE HUVUDTITELN

A. Ekonomidepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m.m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisats ett reservationsanslag av 5 milj. kr. Den utred­ningsverksamhet som bekostas från anslaget beräknas under budgetåret bli mera omfattande och kostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningen hösten 1978. Jag räknar nu med etl ytterligare medels­behov av 1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa elt reservationsanslag av I 000(KX) kr.

2    Rik.sdagen 1979180. I saml. Nr 125

Prop. 1979/80:125

19

Bdaga5

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regenngssammanträde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ÅTTONDE HUVUDTITELN

A. Budgetdepartementet m. m.

[I] 

A 3. Kommittéer m. m. För ändamålet har i statsbudgeten för budget­året 1979/80 anvisats ett reservationsanslag av 10,5 milj. kr. Vid ingången av detta budgetår fanns på anslaget en reservation av 7094 691 kr.

Kommittén (B 1979: 1

1) 

för utbildning av högre chefer inom statsförvalt­ningen har den 17 januari 1980 i ett delbetänkande (Ds B 1980:2) lämnat förslag om försöksvis anordnad utbildning för dels chefer på verksled­ningsnivå, dels chefer på nivån närmast dämnder, dvs. chefer för byråer (motsv.) och högre tjänstemän. För verkschefer och chefer direkt under­ställda verkschef föreslås centrala utbildningsinsatser. För den resterande delen högre chefer har kommittén bl.a. med hänsyn till gruppens storiek (5000-7000 personer) bedömt att utbildningen, utifrån ett centralt fast­ställt innehåll, bör genomföras av myndigheterna själva.

Kommittén har beräknat kostnadema för den försöksvisa utbildningen för verkschefer flil 1,9 milj. kr., fördelat på 1,5 milj. kr. i utvecklingskost­nader och 400000 kr. i genomförandekostnader (försökskurs). Motsvaran­de kostnader för central utbildning av chefer närmast verksledande nivå beräknas till 1,4 milj. kr. (försökskurs) och för den myndighetsarrangerade utbildningen till 1.9 milj. kr. (framställning av utbildningsmaterial m.m.). Utvecklingskostnaderna beräknas därvid till 1,2 milj. kr. resp. 1,5 milj, kr. och genomförandekostnaderna till 200000 kr. resp. 400000 kr. Samman­lagt beräknas kostnaderna för försöksutbildningen således till 5,2 milj. kr.

Prop. 1979/80:125

20

Under föruisättning alt förberedelsearbetet kan påbörjas omgående pla­neras försöksutbildningen vara genomförd och utvärderad i februari 1981.

Ulbildningen av högre chefer inom statsförvaltningen är elt viktigt led i strävandena att effektivisera verksamheten och hushålla med resurserna. Efter samråd med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] förordar jag att chefsutbildnings-knmmittén ges möjlighet att gennmföra den föreslagna försöksverksamhe­ten så snarl del är möjligt. Kosinaderna bör emellertid begränsas i förhål­lande tillvad kommittén har föreslagit. Det bör vara möjligt atl genomföra försöksverksamheten inom en kostnadsram av 4 milj. kr. Även denna kostnad ligger emellertid på en sådan nivå atl jag inte bedömer det vara möjligt att inrymma den inom ramen för tillgängliga medel och det anslag som regeringen har föreslagit för nästa budgetår. Etl ytterligare medelsbe­hov föreligger alltså om 4 milj. kr. Med hänsyn till atl huvuddelen av kostnaderna uppstår under tiden fram till årsskiftet 1980-1981 anser jag det mest praktiskt att dessa medel begärs på tilläggsbudget III lill statsbud­geten för innevarande budgetår.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa etl reservationsanslag av 4000000 kr.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[2] 11. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 400 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns en behållning av 150,9 milj. kr. under anslaget. Från anslaget bestrids utgifter för investeringar i byggna­der för statlig förvaltning eller annan statlig verksamhet i den mån medel inte har anvisats under annat invesleringsanslag. För byggnadsobjekt som beräknas kosta mer än 2 milj. kr. förs separata kostnadsramar upp i den investeringsplan som finns upptagen under anslaget. Följande byggnads­objekt bör med hänsyn till tidplanen för arbetena nu redovisas för riksda­gen.

Stockholm. Ombyggnad för Stockholms datamaskincentral. Stock­holms datamaskincentral utför databehandling samt metod- och utveck­lingsarbete främst inom fnrskning och högre utbildning. I mån av resurser biträder centralen även andra myndigheter med råd och anvisningar i databehandlingsfrågor. Datamaskincentralen har huvuddelen av sina lo­kaler förlagda inom försvarets forskningsanstalts (FOA) lokalområde i kv. Garnisonen. Sedan verksamheten påbörjades år 1968 har datorkapaciteten vid centralen kraftigt utökats. I beslut den 29 november 1979 har regering-

Prop. 1979/80:125

21

en bemyndigat statskontoret att anskaffa ytterligare datorutrustning till centralen. Den utökade verksamheten har medfört att lokalsituationen för centralen är otillfredsställande bl.a. ur arbetsmiljösynpunkt. Regeringen har efter förslag av byggnadsslyrelsen uppdragit åt slyrelsen atl projektera en ombyggnad för dalamaskincentralen. Projektet omfattar i första hand ombyggnad för datorhall m. m. av lukaler snm dispnnerats för garage- och förrådsutrymmen. Lokalerna har lämnats av huvudavdelning 3 inom FOA i samband med omlokaliseringen till Linköping. Härutöver omfattar försla­get vissa åtgärder för den verksamhel inom FOA som i avvaktan på den beslutade flyttningen lill Botkyrka skall stanna kvar i kv. Garnisonen. Kostnaderna för projektet har av byggnadsstyrelsen beräknats till 8,5 milj. kr., i prisläget den 1 april 1979.

Mot bakgmnd av vad jag har anfört förordar jag att följande nya kost­nadsram i 1 OOO-tal kr. förs upp i investeringsplanen.

Byggnadsobjekt

Kostnads­ram 1979-04-01

Medelsförbrukning

Bygg­start 

år-mån

Färdig­ställande år-mån

Beräknad för 1979/80      1980/81

Stockholm

Ombyggnad för Stock­holms datamaskincen­ tral i kv. Garnisonen

8500

2000          4000

80-08

81-05

Jag förordar vidare att de utgifler som hänger samman med de redovi­sade byggnadsarbetena får bestridas av tillgängliga medel under detta investeringsanslag. Någon ytterligare medelsanvisning behövs sålunda inte.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.     bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten för statlig

förvaltning inom den koslnadsram som jag har förordat i det

föregående,

2.     godkänna vad jag har förordat i del föregående angående bestri­

dande av utgifterna för vissa byggnadsarbeten för statlig förvalt­

ning.

Prop. 1979/80:125

23

Bdaga6

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser utbildningsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

NIONDE HUVUDTITELN

B.    Kulturändamål

[1] B 13. Bidrag till Svenska riksteatern. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett reservationsanslag av 72448000 kr. På tilläggsbudget I för budgetåret 1979/80 har till Bidrag till Svenska riksteatem anvisats ett reservationsanslag av 8 392000 kr. (prop. 1979/80:25, KrU 1979/80:22, rskr 1979/80: 76) med hänsyn till kostnadsök­ningar till följd av 1978 och 1979 års löneavtal, kostnadsökningar för traktamentsersättningar samt ändrade sociala avgifter. Riksteatern har anhållit om ytterligare medel för budgetåret 1979/80 med hänsyn bl.a. till ytterligare kostnadsökningar med anledning av 1979 års avtal.

Föredraganden

Då detta anslag anmäldes i prop. 1979/80:25 anförde jag atl jag hade för avsikl att återkomma senare i annat sammanhang. Med hänsyn till ytterli­gare beslutade ökningar beträffande 1979 års avtal, höjda traktamenten samt beslutade höjda sociala avgifter förordar jag att anslaget till bidrag till Svenska riksteatem höjs med 2072000 kr., varav för löner med högst 1 109000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till Svenska riksteatern på tilläggsbudget III till stats­budgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservaflonsanslag av 2072000 kr.

Prop. 1979/80:125

24

[2] B 14. Bidrag till Operan och Dramatiska teatern. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett reserva­tionsanslag av 136320000 kr. På tilläggsbudget I för budgetåret 1979/80 har till bidrag flll Operan och Dramatiska teatern anvisats ett reservalionsan­slag av 15 953 000 kr. (prop. 1979/80: 25, KrU 1979/80: 72, rskr 1979/80:76) med hänsyn lill kostnadsökningar till följd av 1978 och 1979 års löneavtal m. m. Operan och Dramatiska teatern har anhållit om ytterligare medel för budgetåret 1979/80 med hänsyn flll bl.a. kostnadsökningar med anledning av 1979 års avtal.

Föredraganden

Då medelsbehovei under detta anslag anmäldes i prop. 1979/80: 25 an­mälde jag att jag hade för avsikt att återkomma beträffande ytterligare medelsbehov för budgetåret 1979/80. Förhandlingarna för 1980 års avtal är ännu ej slutförda varför jag har för avsikt alt återkomma i annat samman­hang. Med hänsyn lill ytterligare beslutade ökningar beträffande 1979 års avtal samt beslutade ökade sociala avgifter förordar jag att anslaget till bidrag till Operan och Dramatiska teatern höjs med 4434000 kr. resp. 1 424000 kr., varav för löner högst 1 592000 kr. resp. 675000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till Operan och Dramatiska teatern på tilläggsbudget Hl till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reserva­flonsanslag av 5 858000 kr.

[3] B 15. Rikskonsertverksamhet. I statsbudgeten för innevarande budget­år har under denna anslagsmbrik anvisats ett reservationsanslag av 30419000 kr. På tilläggsbudget 1 för 1979/80 har flll rikskonsertverksamhet anvisats ett reservationsanslag av 738000 kr. (prop. 1979/80: 25, KrU 1979/ 80: 22, rskr 1979/80:76) med hänsyn flll bl. a. 1978 och 1979 års löneavtal. Rikskonserter har anhållit om ytterligare medel till följd av 1979 års avtal.

Föredraganden

Sedan medelsbehovet under detta anslag anmäldes i prop. 1979/80:25 har ytterligare beslut fattats när det gäller 1979 års löneavtal. Med hänsyn härtill samt till beslutade ökade sociala avgifter förordar jag atl anslaget flll rikskonserter höjs med 487 000 kr.

Jag har för avsikt att återkomma när det gäller ökat medelsbehov till följd av 1980 års avtal. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Rikskonsertverksamhet på tilläggsbudget 111 till statsbudge­ten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 487000 kr.

Prop. 1979/80:125

25

D.    Högre utbildning och forskning

[4] D 17. Medicinska fakulteterna. Vid universitetet i Göteborg flnns inrät­tad en tjänst som professor (L 22) i röntgendiagnostik. Dess innehavare sedan år 1966, Osborne Bartley, är heltidsanställd ordförande i styrelsen för Centralorganisationen SACO/SR och har ej på flera år uppehållit tjän­sten.

Bartley uppnår pensionsperiodens nedre gräns den 30 juni 1984. Tjän­sten är f.n. föremål för prövning enligt bestämmelserna i 19 kap. 22 § högskoleförordningen.

Med hänsyn till de speciella omständigheterna i detta fall anser jag det motiverat att Bartleys tjänst förs över stat. En tjänst som professor (L 22) i röntgendiagnostik, eller med det ändrade innehåll som kan komma att bli aktuellt, bör därvid få tillsättas med ordinarie innehavare.

Regeringen bör begära riksdagens bemyndigande att föra Bartleys tjänst över stat.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att föra en tjänst som professor över stat enligt vad jag förordat.

[5] D 52. Bidrag till en svensk expedition till Arktis. Under nionde huvudti­teln finns anvisat ett reservationsanslag av 5 045 000 kr. som bidrag till en svensk vetenskaplig expediflon flll Arktis (prop. 1978/79: 144, UbU 1978/ 79: 30, rskr 1978/79: 279).

Expeditionen avses bli genomförd under en tid av ca tre månader med början i juni 1980 och fömlsälter för sitt genomförande bl. a. tillgång flll en svensk statsisbrytare.

Syftet med expeditionen är att i internationellt samarbete genomföra vetenskapliga forskningsprogram med tyngdpunkt förlagd till atmosfärs­forskning samt geovetenskaplig och marinbiologisk forskning. En närmare redogörelse för bakgmnden till dessa forskningsprogram samt det förvän­tade värdet av expeditionen från vetenskaplig synpunkt återfinns i prop. 1978/79:144 s. 2-5.

Den ansvarige för expeditionens genomförande har anhållit om ytterliga­re bidrag för dels täckande av ökade kostnader för dieselbrännolja för statsisbrytaren, dels för inköp av ytteriigare kvantiteter olja motsvarande totalt 1906115 kr.

Av det urspmngligen anvisade beloppet avsåg 1,3 milj. kr. kostnader för dieselbrännolja. Efter det att medel anvisats för bidrag till en svensk expedilion till Arktis har en kraftig prisökning på oljeprodukter ägt mm. Jag anser det befogat att ytterligare medel ställs till expediflonens förfogan­de. Jag förordar att, utöver för ändamålet tidigare anvisade 1,3 milj. kr., högst 1,9 milj. kr. anvisas för inköp av dieselbrännolja för statsisbrytaren.

Prop. 1979/80:125

26

Medlen bör endast få användas för 2200 m' olja samt för den ytteriigare oljevolym som erfordras för statsisbrytarens färd från Stockholm till Tromsö och åter. I den mån som överskott av dieselolja föreligger vid expeditionens slut bör detta tillfalla sjöfartsverket. Jag har i dessa frågor samråll med cheferna för försvars- och kommunikationsdepartementen. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till en svensk expedition till Arktis på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservations­anslag av 1900000 kr.

[6j D 53. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m.

På statsbudgeten för innevarande budgetår är under denna anslagsmbrik uppfört ett reservationsanslag av 100 milj. kr. Av beloppet disponerar enligt regleringsbrev byggnadsstyrelsen 22 milj. kr. enligt en särskild inred­ningsplan och utrustningsnämnden för universitet och högskolor 77,5 milj. kr. enligt en särskild utmstningsplan. Anslagsposten Diverse objekt är uppförd med 500000 kr. (prop. 1978/79:82, UbU 1978/79:43, rskr 1978/ 79:410). Medelsreservationen vid budgetårets början var ca 49,8 milj. kr. Byggnadsstyrelsen har lagt fram förslag om nya kostnadsramar för föl­jande inredningsobjekt, som med hänsyn till föreliggande tidplaner nu bör behandlas.

Stockholm

Förskollärarutbildning i Visby. Riksdagen beslöt under våren 1979 att förskoltäramtbildning skulle anordnas på Gotland i enlighet med förslag som framlagts av regionstyrelsen för Stockholms högskoleregion (UbU 1978/79:33 s. 8-9, rskr 1978/79:273). Beslutet innebar att 84 nybörjar­platser skall förläggas till Gotland budgetåret 1980/81 och att planeringsta­let därefter skall vara 60 nybörjarplatser.

Byggnadsstyrelsen har med skrivelse den 20 november 1979 redovisat lokalprogram för förskollärarutbildningen i Visby. Lokalbehovet avses bli tillgodosett genom förhyrning. Den inredda arean uppgår till I 300 m och byggnadsstyrelsen beräknar kostnaderna för inredning till 950000 kr. Lo­kalerna beräknas successivt tas i bruk fr. o. m. höstterminen 1980.
[REDACTED_EFTERNAMN]

Magasin för universitetsbiblioteket. Byggnadsstyrelsen föreslår i skri­velse den 15 januari 1980 att universitetsbibliotekets behov av magasinslo­kaler tillgodoses genom förhyrning. Lokalema skall utnyttjas som depå för de reservexemplar av tidskrifter som skall tillhandahållas vid universitets­biblioteket i[REDACTED_EFTERNAMN] (jfr prop. 1977/78:97). Byggnadsstyrelsen beräknar lo-

Prop. 1979/80:125

27

kalbehovet till ca 1 000 m och inredningskostnaden lill 1,6 milj. kr. Loka­lerna beräknas kunna tas i anspråk under hösten 1980.

Föredraganden

För att inredning utan försening skall kunna anskaffas till de objekt som jag redogjort för i det föregående bör de i följande sammanställning an­givna kostnadsramarna - i 1 OOO-tal kr. - föras upp i inredningsplanen. Jag har därvid tagit hänsyn till prisökningar under upphandlingstiden.

Objekt

Förordad ram

Kostnadsram Definitiv ram

Inredning

Stockholm

Förskollärarutbildning i Visby

-1-  950

950
[REDACTED_EFTERNAMN]

Magasin för universitetsbiblioteket

-1-1600

1600

Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman med här behand­lade objekt får bestridas av tillgängliga medel under förevarande anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.      bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av viss inred­

ning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. inom de kostnadsra­

mar som jag har förordal i det föregående,

2.      godkänna vad jag har förordat i det föregående angående bestri­

dande av utgifterna för viss inredning av lokaler vid högskoleen­

heterna m. m.

Prop. 1979/80:125

29

Bilaga 7

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid   regeringssammanträde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser jordbruksdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TIONDE HUVUDTITELN

A.   Jordbruksdepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m. m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett reservationsanslag av 15,8 milj. kr., varav 9035000 kr. beräknats för jordbmksdepartementets kommittéverk-samhel och 6765000 kr. för miljödatanämndens verksamhel. Vid ingången av budgetåret fanns på anslaget en reservation av drygt 2 milj. kr.

Under tiden juli - december 1979 har för kommittéverksamheten utbe­talats 6,2 milj. kr. från anslaget. Återstoden beräknas inte räcka för att täcka kostnaderna under resten av budgetåret. Detta beror dels på att flera kommittéer tillkallats, dels på att bl. a. bilavgaskommittén kommer att belasta anslaget med betydligt större kostnader än som tidigare har beräk­nats. Jag räknar därför med ett ytteriigare medelsbehov av 2 milj. kr. för jordbmksdepartementets kommittéverksamhet under innevarande budget­år.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 20000

G. Utbildning och forskning

[2] G 8.  Inredning och utrustning av lokaler vid Sveriges lantbruks­universitet m. m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under

Prop. 1979/80:125

30

denna anslagsmbrik anvisats ett reservationsanslag av 26 milj. kr. Av beloppet disponerar byggnadsstyrelsen 12 milj. kr. enligt en särskild inred­ningsplan och utrustningsnämnden för universitet och högskolor 14 milj. kr. enligt en särskild utrustningsplan.

Inredning

Byggnadsstyrelsen har redovisat behov av inredning till ytterligare en byggnad för elevbostäder i Garpenberg. Denna skall uppföras för atl flllgo-dose det behov av ytterligare 20 elevmm i Garpenberg som föreligger fr. n. m. vårterminen 1981 med anledning av riksdagens beslut (prop. 1978/ 79: 100 bil. 13, JoU 1978/79: 20, rskr 1978/79: 253) att fr. o. m. höstterminen 1980 öka den åriiga antagningen till jägmästariinjen från 40 till 60 elever. Kostnaderna för inredningen har preliminärt beräknats till 275000 kr. vid inflyttningen. Denna beräknas kunna ske vid årsskiftet 1980/81. Med hän­syn härtill är det enligt byggnadsstyrelsen nödvändigt att ärendet redovisas för riksdagen i samband med tilläggsbudget III till statsbudgeten för bud­getåret 1979/80.

Utrustning

Utrustningsnämnden för universitet och högskolor (UUH) har redovisat ett behov av ytterligare medel för utmstningsändamål under innevarande budgetår.

UUH disponerar under innevarande budgetår sammanlagt 17,8 milj. kr., inkl. ingående reservalion. Utbetalningarna för inköpt utrustning, som hänför sig till utrustningsplanen för Sveriges lantbruksuniversitet m.m., har under perioden den I juli 1979 - den 31 december 1979 uppgått till i genomsnitt 2,6 milj. kr. per månad eller sammanlagt till 15,7 milj. kr. Den I januari 1980 återstod under anslagsposlen 2,1 milj. kr. För de sex månader som återstår av budgetåret uppskattar UUH medelsbehovet till 15 milj. kr.

Föredraganden

Med hänvisning till vad byggnadsstyrelsen har anfört förordar jag att för Ökad antagning till jägmästarlinjen förs upp en kostnadsram av 275 000 kr. i gällande inredningsplan under Sveriges lantbruksuniversitet.

Jag förordar att de ökade utgifter som föranleds av detta inredningsob­jekt får bestridas av tillgängliga medel under anslaget.

Av UUH:s redovisning framgår att behovet av medel för att tillgodose objekten i utrustningsplanen överstiger de anslag som anvisats för ändamå­let. Med hänsyn till den beräknade anslagsbelastningen budgetåret 1979/80 bör 13 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget.

Prop. 1979/80:125

31

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.      bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av viss inred­

ning för lokaler vid Sveriges lantbruksuniversitet m. m. inom i

inredningsplanen uppförd kostnadsram i enlighet med vad jag

har förordat i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående bestri­dande av utgifterna för viss inredning för lokaler vid Sveriges lantbruksuniversitet m. m.,

3.

till Inredning och utrustning av lokaler vid Sveriges lantbruksuniversitet m. m. på tilläggsbudget Ul till statsbudgeten förbudgeiårei 1979/80 anvisa elt reservationsanslag av 13000000 kr.

H.    Miljövård

[3] H 18. Sanering av BT Kemis område i Teckomatorp. Under föreva­rande anslagsmbrik har på tilläggsbudget 11 till statsbudgeien för budget­året 1978/79 förts upp ett reservationsanslag av 5,5 milj. kr. Anslaget är avsett att täcka koslnadema för saneringsarbetet inom BT Kemis område i Teckomatorp i enlighet med ett saneringsprogram som lagts fram av läns­styrelsen i Malmöhus län. Totalkostnaden för saneringsprogrammet har av länsstyrelsen beräknats till 11,5 milj. kr., varav 5,5 milj. kr. avser flden den Ijuni 1979-den 30 juni 1980.

Länsstyrelsen i Malmöhus län

I skrivelse den 18 januari 1980 har länsstyrelsen framhållit att sanerings­kostnaderna till följd av vissa ofömtsedda händelser blivit större än beräk­nat. Sålunda har i samband med rivning av fabriksbyggnader konstaterats att vissa jordmassor varit starkt förorenade vilket medfört behov av ytterli­gare undersökningar och saneringsåtgärder. Till följd bl. a. härav har upp­kommit merkostnader på sammanlagt ca 2,6 milj. kr. Angivet belopp behöver enligt länsstyrelsen ställas till förfogande för det fortsatta sane­ringsarbetet under resterande del av innevarande budgetår. För budgetåret 1980/81 beräknar länsstyrelsen medelsbehovet för ett fullföljande av sane­ringsprogrammet till 3.4 milj. kr. Länsstyrelsen hemställer därför att sam­manlagt 6 milj. kr. ställs till länsstyrelsens förfogande för saneringsåt­gärder under resterande del av innevarande budgetår och budgetåret 1980/ 81. I särskilda promemorior från länsstyrelsen och justitiekanslern har vidare frågan om den fortsatta förvaltningen av de fastigheter i Teckoma­torp som nu tillhör konkursboet efter BT Kemi KVK Aktiebolag tagits upp. Som alternativa lösningar har därvid angivits antingen att länsstyrel­sen t. v. skall svara för förvaltningen eller att fastigheterna skall överlåtas till Svalövs kommun.

Prop. 1979/80:125

32

Föredraganden

Det är angeläget att saneringsarbetet kan fullföljas i enlighet med förelig­gande program och på ett från hälso- och miljöskyddssynpunkt tillfreds­ställande sätt. Ytterligare medel behöver därför ställas till lånsstyrelsens förfogande. På fllläggsbudget III för innevarande budgetår bör för detta ändamål anvisas ett belopp av 4,5 milj. kr. Jag har därvid räknat med att länsstyrelsen efter samråd med bl.a. statens naturvårdsverk återkommer med närmare beräkningar av kostnaderna för det fortsatta saneringsarbetel efter utgången av år 1980. Från anslaget bör också bestridas kostnadema för att åstadkomma en ändamålsenlig förvaltning av berörda fastigheter sedan konkursförvaltningen avslutats. Det bör ankomma på regeringen att pröva hur den fortsatta förvaltningen av fastigheterna skall ordnas.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Sanering av BT Kemis område i Teckomatorp på tilläggsbud­get III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reserva­tionsanslag av 4500000 kr.

I.    Idrott

[4] I 2. Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. På statsbudgeten för in­nevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett reserva­tionsanslag av 35,4 milj. kr. Från anslaget lämnas bl.a. bidrag till riksan­läggningar för den samlade idrottsrörelsens behov m. m.

Åreprojektet

Åreområdet har sedan länge stor betydelse för turism och rekreation. Regionen har också under större delen av 1970-talet varit föremål för särskilt intresse genom det s. k. Åreprojektet. Vidare är Åre ett av de 25 särskilt angivna primära rekreationsområden som riksdagen år 1975 fat­tade beslut om (prop. 1975:46, CU 1975/76: 2, rskr 1975/76:46). Till grund för de beslul som fallals har legat bl.a. ett av turistkommittén år 1971 lämnat särskilt betänkande (Ds Jo 1971:5) Åre - Utvecklingsplan för ett svenskl rekreationsområde.

Den huvudsakliga inriktningen av Åreprojektet har lagts fast genom beslut av statsmakterna under åren 1973-1977. Även därefter har emeller­tid Åreprojektel på olika sätt behandlals av riksdag och regering.

T. o. m. år 1976 uppgick statens bidrag till projektets finansiering till ca 50 milj. kr., varav ca 35 milj. kr. som bidrag och återstoden som lån. Bidragen avsåg planerings- och projekteringskostnader, byggande av en kabinbana och en mindre servering, skidliftar, stollinbana, utförsåknings­backar, en raststuga med servering och parkeringsplatser i Ullådalen,

Prop. 1979/80:125

33

upprustning av Sylstationen samt ett s. k. alpint centrum för utförsåkning i Åre.

Riksdagen fattade i maj 1977 beslut (prop. 1976/77: 98, KrU 1976/77: 46, rskr 1976/77:38) om riktlinjerna för Åreprojektels fortsatla ulbyggnad. Därvid behandlades också frågan nm ytteriigare statligt ekonomiskt stöd till projektet. De då beslutade åtgärderna vidtogs i syfte att, med bibehål­len målsättning för projektet, underiätta den fnrlsalta utbyggnaden i Åre. Lån om sammanlagt 47 milj. kr. till kommunala investeringar i vatten, avlopp och vägar m. m. saml till flnansieringen av underskottet i Åre Lift-och Kabinbane AB (ÅKAB) m. m. medgavs.

Våren 1979 beslöt riksdagen (prop. 1978/79: 167, KrU 1978/79:27, rskr 1978/79:311) att genom ytteriigare lån om 30,3 milj. kr. bidra till flnansi­eringen av utbyggnaden av vatten- och avloppssystemet jämte ett renings­verk i Åre-Du vedområdet. Denna utbyggnad bedömdes som avgörande för områdets möjligheter att öka sin kapacitet att ta emot turister. Utbyggna­den har påbörjats och beräknas kunna slutföras under år 1981. Den har beräknats kunna möjliggöra en tredubbling av den nuvarande båddkapaci-teten om ca 2 500 bäddar för turister under 1980-talet.

Under tiden efler 1977 års beslul har staten därutöver genom regerings­beslut bidragil till finansieringen av vandringsledssyslem, vissa fiskevår­dande åtgärder m.m.

De sammanlagda direkta statliga insatserna inom Åreprojektet - från­sett lokaliseringsstöd, beredskapsmedel eller andra generella stödformer snm kommit Åreområdet till godo - uppgår nu till ca 140 milj. kr. i form av bidrag och lån. 1 flera avseenden har statens medverkan inneburit att projektet kommit att genomföras med väsentligt högre ambilionsnivå än vad som angetts i de ursprungliga planerna. Delta gäller främst vatten- och avloppssystemet inkl. reningsverket.

I anslutning till riksdagens beslut i maj 1977 uppdrog regeringen åt beredningen för samordning av statens insatser för turism och rekreation (rekreationsberedningen) att i samråd med Sveriges turistråd ulvärdera Åreprojektel. Beredningen och turistrådet flck vidare i uppdrag alt genom­föra en kompletterande utredning av de objekt inom projektet som föresla­gits men om vilka ännu inte fattals beslut. Rekrealionsberedningen över­lämnade ijuli 1979 sin redovisning av uppdragel till regeringen. Till denna fogades särskilda rapporter från Statskonsult AB och Sveriges turistråd. Rapporterna belyser planerings- och beslutsprocessen i Åreprojektel. För­slag redovisas vad gäller dels organisation och planering m. m. av framtida turistprojekt, dels de marknadsmässiga aspekterna på en fortsalt utbygg­nad i Åreregionen.

Rekreationsberedningen

Rekrealionsberedningen anser alt Åreprojektet bör fullföljas i stort sett enligt tidigare intentioner. De förbättringar som beslutals av riksdagen 

3    Rik.sdagen 1979/80. I saml. Nr 125

Prop. 1979/80:125

34

beträffande dels det statliga regionalpolitiska stödet, dels möjligheterna atf anslå slatliga medel för markinköp för rekreationsändamål bedöms få betydelse för Åreprojektets genomförande.

Beredningen understryker behovel av en samordning mellan olika in­tressenter i Åre och förutsätter att kommunen tar initiativ till atl samarbe­tet ytterligare utvecklas. Förstärkta insatser behövs också för att genom fysisk planläggning undanröja de oklarheter som flnns beträffande möjlig­heterna att genomföra olika delar av projektet. En ytterligare förutsättning för etl vidare statligt engagemang i Åre bör enligt beredningen vara att en rekonstruktion av ÅKAB genomförs.

Beredningen anser det väsentligl alt staten vid planering och utbyggnad av större turistområden inte tar över initiativet från kommunerna. 1 stället bör statens insatser inriktas på att på olika sätt stödja kommunernas egen kapacitet. En förutsättning för statligt stöd måste vara att kommunen och turistnäringen själva anser en utbyggnad av turistnäringen angelägen och av väsentlig betydelse i strävandena att utveckla näringsliv, service och sysselsättning. Beredningen anser emellertid att erfarenheterna bl. a. från Åreprojektets utbyggnad samtidigt visar på behovet av ett särskilt slatligt stöd för extraordinära insatser i rekreationsområden.

Statskonsults rapporter beskriver utvecklingen av Åreprojektet vad gäl­ler såväl planer, investeringar och flnansiering som organisation och mark­nadsföring. Statskonsult anser att en totalplanering - innefattande bl.a. markanvändningsplaner, vatten- och avloppsfrågor samt finansierings­planer för delprojekten - skulle varit en naturlig bas för projektets utveck­ling. Det under åren 19731978 verksamma planeringsorganet Åre Plane­rings AB (ÅPAB) kom emellertid att dominera planeringsarbetet för hela Åreområdet till följd av den tonvikt Åreprojektet gavs i den kommunala planeringen. Statskonsult anser att brister i planering och organisation jämte ett beroende av extern - framför allt statlig flnansiering av Åreprojektet har verkat hämmande för lokala initiativ från projektets led­ning, kommunen och övriga näringsintressenter i Äre. Vidare framhåller Statskonsult de svårigheter som funnits att samordna alla intressenter.

I en särskild studie som gjorts av Sveriges turistråd framhåller rådet liksom Statskonsult, att organisationsbilden vad gäller utveckling, drift och marknadsföring av Åre som turistnrt är komplicerad. Turistrådet konstaterar dock att Åre har flera naturliga förutsättningar för alt bli en attraktiv turistort såvål vinter som sommar samt atl de invesleringar som gjorts i Åre-Duvedområdet gör alt området i dag är konkurrenskraftigt. Nu råder också en bredare enighet beträffande framtida investeringar i områ­det. En förutsätlning för att ytteriigare investeringar skall ge önskad effekl är enligt turistrådet en mer sammanhållen satsning på alt utveckla och sköta turismen utifrån de resurser och förutsättningar som finns. Ett mer långtgående samarbete blir därvid nödvändigt mellan de olika intressen­terna. Turistrådet framhåller också ÅKAB: s ansvar för fungerande liftsy-

Prop. 1979/80:125

35

slem, nedfarter m. m. En åtgärd som bör prioriteras är därför enligt turist­rådet att ÅKAB rekonstrueras ekonomiskt, organisatoriskt nch persnnellt samt att bolagets verksamhet fortsättningsvis kan drivas på nnrmala före­tagsekonomiska villknr. I turistrådels förslag ingår såväl kumpletterande investeringar bl.a. i furm av inläktsbringande skidliftar - snm avskriv­ningar av befintliga lån i företaget. Turistrådet föreslår även att investe­ringar görs i form av markpreparering för skidnedfarter, snökannner m. m. samt atl Åre Strand byggs ul för summaraktiviteter. Turistrådet understry­ker vikten av att turistsäsongen kan förlängas och att Åre blir attraktivt för luristbesök även sommartid. Sammanfattningsvis bordel enligt turistrådet skapas förutsättningar för atl Åreområdets intressenter skall kunna inili­era, finansiera och driva den långsiktiga utvecklingen utan extranrdinära statliga engagemang.

Remissyttrandena

Förslagen har remissbehandlais och yttranden har lämnats av statskon­toret, riksrevisionsverket, statens naturvårdsverk, statens planverk, Sve­riges turistråd. Svenska kommunförbundet. Svenska samernas riksför­bund samt Åre Lift- och Kabinbane AB. Etl gemensamt yttrande har därtill lämnats av Jämtlands läns landsting, Åre kommun, Jämtlands-Här­jedalens turistförening. Till Fjälls Resor AB och Jämtfjäll ekonomisk fö­rening.

I storl sett samtliga remissinstanser understryker behovet av fasta orga­nisaloriska former. Riksrevisionsverkei uch statskontoret förnrdar all ekn­numiska utredningar företas innan ytterligare investeringar gennmförs i nmrådet. Det finns en allmän uppslutning kring kravet att Åreprnjeklet skall slutföras i huvudsaklig överensstämmelse med tidigare planer. Intres­senterna i Jämtland förutsätter i sitt gemensamma yltrande att sä sker med extraordinära insalser från slalens sida. Ett flertal remissinslanser under­stryker vidare alt initiativet inle får tas från kommunerna i turistområdena. Flertalet remissinstanser uttalar sig positivt vad gäller rekonstruktion av ÅKAB eller lämnar denna fråga utan kommentar. Samma förhållande gäller de av turistrådet föreslagna investeringarna nch åtgärderna för att göra Åre-Duvednmrådet lill en bättre turistnrt från marknadsföringssyn­punkt. Svenska samernas riksförbund anser alt en särskild ulredning bör göras rörande Åreprnjektets effekter på rennäringen innm Kalls sameby samt all inga ytterligare statliga medel bör satsas i Årereginnen innan resultatet av en sådan utvärdering reduvisats.

Föredraganden

Regeringen har i prup. 1979/80: 100 (bil. 13 s. 166) uttalat alt Åreprnjek-tet bör slutföras samt att förslag därum skall föreläggas riksdagen. Enligt min mening är det viktigt att nu ta till vara den vilja till utveckling av prujektet   snm   flnns   på   regiunal   och   lokal   nivå.   Kommunen   och

Prop. 1979/80:125

36

turistnäringen har nu tagit upp överläggningar för atl gemensamt lösa de organisatoriska frågorna. Detla innebär att den statliga försöksverksamhe­ten med utveckling av ett primärt rekreationsområde kan avslutas och alt Åreområdet jämställs med andra primära rekreationsområden vad avser statens engagemang.

Självfallet skall dock Åreområdet som ett av de 25 primära rekreations­områdena inbegripas i del arbele som särskilt inriktas på dessa områden. Så utarbetas just nu t. ex. utvecklingsprogram för de primära rekreations­områdena. Detta arbete samordnas av rekreationsberedningen. Program­arbetet har i liden knutits till länsprogramarbetet och den fysiska rikspla­neringen. Regeringen har nyligen fattat beslut om rambelopp för utveck­lingsarbetets kostnader i vissa områden. Bl.a. Åreområdet omfattas av detta beslut. Jag vill i detta sammanhang liksom rekrealionsberedningen peka på behuvet av en förslärkt regional planering och organisation. Del primära rekreationsområdet Åre har slark anknytning till lån och region i övrigt. I de flesta andra primära rekreationsområden har skapats organ med företrädare för kommuner, landsting, länsstyrelser, berörda näringar m.fl.

Turistrådet framhåller att särskilda resurser för produktulveckling och marknadsföring är angelägna. Jag delar denna uppfattning, men är inte beredd att nu förorda särskilda medel för detla ändamål. Behovet av statligt stöd för att främja marknadsföringen av Åreområdet får täckas inom ramen för de medel som slår till turistrådels förfogande. Med de åtgärder som vidtagits - bl. a. byggandet av kabinbanan samt de ulbygg­nadsplaner som föreligger kommer Äreområdel att fä etl högt attrak­tionsvärde och en förbättrad konkurrenskrafi. Därmed uppnås också posi­tiva effekler för näringsliv och sysselsättning i regionen.

Även enligt min mening bör en reknnstruktinn av del slag Sveriges turistråd föreslagit ske beträffande ÅKAB. Etl av syftena med reknnstruk-liunen bör vara alt företaget utan statlig medverkan skall kunna fungera på normala företagsekonomiska villkor. Detla bedömer jag kunna uppnås genom atl staten efterger sin fordran på lån i företaget. Efler samråd med chefen för industridepartementet föreslår jag att regeringen efterger sla­tens fordran i form av lokaliseringslån till elt belopp av 8 260000 kr. jämle upplupen ränla. Efler samråd med chefen för budgetdeparlementet före­slår jag vidare alt regeringen dels efterger statens fordran i form av vill­korslån nm 30 milj. kr., dels föreslår riksdagen all ÅKAB får göra investe­ringar i skidliftar m. m. med slatligt bidrag inum en ram av 10 milj. kr. Jag avser vidare att senare denna dag föreslå regeringen atl besluta om bidrag med sammanlagt 728 400 kr. till byggande av en skidskolelifl och till belysning av en skidbacke inom ÅKAB;s verksamhet samt om bidrag med 190000 kr. till kommunen för vissa åtgärder inom skid- och vandringsleds­systemet. Genom dessa olika ålgärder bör det vara möjligt alt bl.a. för­verkliga ÅKAB:s förslag att skapa ell attraktivt skidområde väster och norr om kabinbanan.

Prop. 1979/80:125

37

Genom de av mig föreslagna åtgärderna beträffande ÅKAB bör balans kunna uppnås i företaget. Ränte- och avskrivningskostnaderna minskar till följd av den kraftigt reducerade lånebelastningen och möjligheterna till driftintäkter förbättras bl. a. genom en utökad skidliftskapacitet. Företaget bör också bli i stånd att skapa utrymme för egna investeringar.

Mul bakgrund av att staten upphör med sina extraordinära insatser bör staten fortsätiningsvis inte vara represenierad i bolagets styrelse.

Investeringar i syfte att förlänga turistsäsongen i Åre och främja som­marturismen är nödvändiga för en positiv utveckling av Åreområdet. En förlängd säsong bör även kunna ge ökade intäkter till ÅKAB, liksom flll turistnäringen i övrigt i området. Efter samråd med chefen för budgetde­partementet ärjag beredd atl föreslå att medel reserveras inom en ram av högst 5 milj. kr. som bidrag till finansieringen av sådana åtgärder. De förslag som f. n. finns i detta avseende bör emellertid utvecklas ytterligare. Efter förnyad framställning från Åre kommun bör de medel jag här angivit kunna las i anspråk under en tvåårsperiod fr.o.m. budgetåret 1981/82. Medlen bör tas frän reservationsanslaget Stöd till idroUen: Anläggnings-stöd m.m., anslagsposten Riksanläggningar för den samlade idrottsrörel­sens behov m. m.

Jag vill vidare för riksdagens kännedom anmäla att under samma anslag finns I milj. kr. reserverade för utbyggnad av skid- och vandringsleder, rastplatser m. m. Jag förutsätter att, i den takt förslag lämnas av kom­munen eller andra intressenter inom Åreprojektet, medlen tas i anspråk för att bidra till flnansieringen av delprojekt av allmännyttig och inte direkt inkomstbringande karaktär.

De i rapporterna föreslagna investeringarna i snökanoner, avsedda atl förlänga skidsäsongen, kan jag däremot inte biträda, bl. a. med hänsyn till atl driftkostnaderna är otillfredsställande utredda.

Den av Svenska samernas riksförbund förordade ulredningen av effek­terna för rennäringen av ytterligare investeringar i Åreområdet finner jag inte nödvändig mot bakgmnd av omfattningen och innebörden av de för­slagjag här har redovisat. De investeringar som möjliggörs berör i huvud­sak Åre samhälle samt kabinbaneprojektet. De investeringar i liftar m. m. på Åreskutan som föreslås avser områden som redan är ianspråklagna för turism. Jag delar dock uppfattningen att det finns skäl att noggrant följa effekterna för rennäringen till följd av utvecklingen av Åreområdet. Ett fortlöpande lokalt samråd mellan ren- och turistnäringarnas intressenter bör upprätthållas för atl så långt möjligt nå lösningar som tillgodoser båda näringarnas intressen.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna de redovisade förslagen för avslutande av statens extraordinära engagemang i Åreprojektet somjag har förordat,

2.

till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m.på tilläggsbudget III flll statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservations­anslag av 15 000000 kr.

Prop. 1979/80:125

38

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[5] 15. Byggnadsarbeten vid Sveriges lantbruksuniversitet m. m. På stats­budgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 90 milj. kr. Anslaget disponeras i enlighet med en investeringsplan, som upptar av riksdagen godkända kostnadsramar för de i planen ingående objekten.

Byggnadsstyrelsen hemsläller atl en kostnadsram för följande objekt tas upp i investeringsplanen.

Sveriges lantbruksuniversitet Garpenberg

Ökad antagning till Jägmästarlinjen, byggnad för elevbostäder. Enligt riksdagens beslul (prop. 1978/79: 100 bil. 13) skall den årliga antagningen till jägmästarlinjen öka från 40 till 60 elever fr. o. m. höstterminen 1980. Detta medför ett behov av ytterligare 20 elevbostäder i Garpenberg fr.o.m. vårterminen 1981. För att tillgodose detta lokalbehov har bygg­nadsstyrelsen redovisat ett byggnadsprogram som innebär att ytterligare en byggnad för elevbostäder uppförs med i stort samma utformning snm två tidigare uppförda sådana byggnader. Kostnaderna för byggnadsarbete­na beräknas preliminärt till ca 2,6 milj. kr. i prisläget den 1 april 1979. Definitiv koslnadsram kan sättas först sedan anbud inkommit. Den 14 februari 1980 uppdrog regeringen åt byggnadsstyrelsen alt i enlighet med det redovisade byggnadsprogrammet projektera ytterligare en byggnad för elevbostäder i Garpenberg.

För att inflyttning skall kunna ske redan vid årsskiftet 1980/81 krävs att byggnadsarbetena kan påböijas senast under maj 1980. Det är därför enligt byggnadsstyrelsen nödvändigt att ärendet redovisas för riksdagen i sam­band med tilläggsbudget 111 flll statsbudgeten för budgetåret 1979/80 så att byggnadsuppdrag kan föreligga senast i mitten av sistnämnda månad.

Föredraganden

Med hänvisning till vad byggnadsstyrelsen har anfört i det föregående förordar jag att följande nya kostnadsram förs upp i gällande investerings­plan.

Prop. 1979/80:125

39

Investeringsplan (1 OOO-tal kr.)

Byggnadsobjekt

Kostnads-    Byggstart     Färdig-

ram

slällande

1979-04-01    år-mån       år-mån

Sveriges lantbruks­universitet

Garpenberg

Ökad antagning till jägmästariinjen,

byggnad för elevbostäder

2600'

1980-05

1980-12

' Preliminärt beräknad koslnadsram.

Kostnaderna för objektet bör få beslridas av tillgängliga medel under anslaget. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.      bemyndiga regeringen alt besluta om byggnadsarbelen vid Sveri­

ges lantbmksuniversilet m. m. inom i investeringsplanen uppförd

kostnadsram i enlighet med vad jag har förordat i det föregående,

2.      godkänna vad jag har förordat i det föregående angående bestri­

dande av utgifterna för vissa byggnadsarbeten vid Sveriges lant­

bmksuniversilet m. m.

Prop. 1979/80:125

41

Bilaga 8

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till staUbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser handelsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ELFTE HUVUDTITELN

A. Handelsdepartementet m. m.

[1] A 2. Kommittéer m.m. Till ändamålet har för budgetåret 1979/80 anvi­sats ett reservationsanslag av 3 160000 kr. (prop. 1978/79: 100 bil. 14, NU 1978/79:27, rskr 1978/79:217). Reservationen från föregående budgetår uppgick till 677 530 kr.

För utredningsverksamheten beräknas för budgetåret 1979/80 en sam­manlagd medelsförbmkning om ca 5,8 milj. kr. Ett ytteriigare medelsbe­hov föreligger således om 2 milj. kr.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget 111 lill statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa eU reservationsanslag av 2000000 kr.

B. Främjande av utrikeshandeln m. m.

[2] B 2. Handelssekreterare. Under denna mbrik har för innevarande bud­getår anvisats (prop. 1978/79: 100 bil. 14, NU 1978/79: 27, rskr 1978/79: 217 och prop. 1979/80:25 bil. 8, NU 1979/80:16, rskr 1979/80: 114) eU reserva­tionsanslag om 25 666000 kr.

Verksamheten under förevarande anslag indelas i följande grenar eller program, nämligen exportservice, projektverksamhet och uppdragsverk­samhet. Dessutom finns elt internprogram för administrativ verksamhet.

I exportservice ingår de tjänster som handelssekreterare utför avgifts­fritt, l.ex. rådgivning till besökande affärsmän, enklare vamförfrågningar och rutinkorrespondens. Denna verksamhet finansieras av staten.

Prop. 1979/80:125

42

Projektverksamheten omfattar de tjänster som handelssekreterarna ul­för på uppdrag av Sveriges exportråd och som hell eller delvis finansieras av staten med särskilt anslagna medel för exportfrämjande ändamål.

Uppdragsverksamheten omfattar de tjänster som handelssekreterarna utför på särskild beställning och mot särskild avgift för enskild abonnent hos Sveriges exportråd.

Under anslaget finansieras även externa utgifter, s. k. gemensamma utgifter i handelssekrelerarverksamhelen såsom för rekrytering, vissa re­sor, flyttning m. m., liksom utgifter för lokala rådgivande organ vid vissa handelskontor.

I uppdrags- och projektverksamheten föreligger en fldsförskjutning mel­lan utgifter och inkomster vilket för med sig likviditetsproblem vid slutet av varje budgetår. Hämtöver har handelssekreterarna behov av kapital till vissa förskott, bank och kassamedel vid handelskontoren samt postgiro­medel. Under löpande budgetår har handelssekreterarna av regeringen medgivits disponera de medel som anslagits för exportservice som rörelse­kapital. Sammantaget uppgår behovet av rörelsekapital till storleksord­ningen 10 milj. kr.

Behovel av rörelsekapital mot slutet av budgelåren har hillills tillgodo­setts huvudsakligen genom att reservationer under anslaget har kunnat utnyttjas och att Sveriges exportråd förskottsvis tillhandahållit medel för projektprogrammet. Detta förhållande har inneburit atl de samlade re­surser som riksdagen har ställt till förfogande för exportfrämjande åtgärder inte helt kunnat tas i anspråk i avsedd utsträckning. För att bl. a. kunna frigöra nu bundna medel bör därför för handelssekreterarnas verksamhel få disponeras en rörlig kredit i riksgäldskontoret i likhet med vad som gäller för andra slatliga myndigheler som bedriver uppdragsverksamhel.

Enligt 5 § i avtalet mellan staten och Sveriges Allmänna Exportförening om Sveriges exportråd skall exportrådet planera och leda handelssekrete-ramas verksamhet med medel som staten släller till förfogande. Avtalet innebär att Sveriges exportråd bl. a. har att fömtse behovet av rörelsekapi­tal i handelssekreterarnas verksamhet liksom ansvara för att likviditeten tillgodoses. Det bör därför ankomma på Sveriges exportråd att få utnyttja den rörliga kredit som erfordras för handelssekreterarnas verksamhet. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att uppdra åt fullmäktige i riksgäldskontoret att till verksamheten under anslaget Handelssekreterare ställa en rörlig kredit om högst lOOOOOOO kr. till förfogande att utnyttjas av Sveriges exportråd.

Prop. 1979/80:125

43

KAPITALBUDGETEN

II.    

Statens allmänna fastighetsfond

[3] 16. Vissa byggnadsarbeten vid tullverket. Under denna mbrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 3 215000 kr. Vid budgetårets ingång fanns en behållning av 848621 kr. under anslaget. Från anslaget bestrids utgifter för anskaffning av markom­råden och byggnader avsedda att tillgodose behovet av expeditions- och förrådslokaler för de regionala och lokala tullmyndigheterna. Byggnads­verksamheten omfattar även region- och områdesbaser för olje- och kemi­kaliebekämpning m. m.

Regionbas för oljebekämpning, Djurö

En redogörelse för projektet har lämnats senast i prop. 1979/80: 100 (bil. 14 s. 171). Generallullslyrelsen har hemställt att regeringen föreslår riksda­gen att på tilläggsbudget III flll statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ytterligare 2,5 milj. kr. för byggande av regionbas för oljebekämpning. Djurö. Totalkostnaden är enligt styrelsen numera beräknad till 12418000 kr., varav 7 540000 kr. faller på tullverket och 4813000 kr. på televerket.

För budgetåret 1978/79 anvisades 440000 kr. för projektering, markför­värv och gmndundersökning av regionbas Djurö. Innevarande budgetår disponerar generaltullstyrelsen 3,1 milj. kr. för uppförande av regionba­sen. I prop. 1979/80: 100 har under anslaget G 3. Vissa byggnadsarbeten vid tullverket för budgetåret 1980/81 tagits upp vissa merknstnader nm 1,5 milj. kr. för markförvärv m. m.

Föredraganden

Som jag anförde i prop. 1979/80:100 (bil. 14 s. 173) har det sedan byggnadsarbetena på regionbasen påbörjades visat sig att gmndförhållan-dena är sämre än vad den geotekniska undersökningen, som låg till gmnd för upphandlingen, utvisade. Storleken av merkostnaderna kunde vid den­na tidpunkt inte beräknas med säkerhet. Generaltullstyrelsen har nu beräk­nat kostnadsökningen för tullverkets del till ca 4 milj. kr. Jag godtar generaltullstyrelsens beräkning. Med hänsyn till fldplanen för arbetena bör 2,5 milj. kr. anvisas redan innevarande budgelår. Jag hemställer att rege­ringen föreslår riksdagen

atl till Vissa byggnadsarbeten vid tullverket på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett investeringsan­slag av 2500000 kr.

Prop. 1979/80:125

44

V. Fonden för låneunderstöd

[4] 9. Försörjningsberedskapslån. Under denna rubrik har på statsbudge­ten för innevarande budgetär anvisals ett investeringsanslag av 85,4 milj. kr. Medel har därvid för programmet Kemiska produkter m. m. beräknats flll 1,5 milj. kr. I prop. 1979/80: 101 med förslag om fllläggsbudget 

II 

flll statsbudgeten har dämtöver under detta anslag upptagits ytterligare 2 milj. kr. till programmet Kemiska produkter. Detta belopp har tillgodosetts genom ompriorilering inom ramen för redan anvisade medel för bered­skapslagring av kemikalier under investeringsanslaget Lagring för bered­skapsändamål.

Regeringen har den 29 november 1979 uppdragit åt Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) att utreda alternativa meloder att på sikt tillgo­dose beredskapsbehovet av medicinsk röntgenfilm, grafisk film, fotosätt-ningspapper och fotopapper.

Regeringen har vidare i väntan på resultatet av denna utredning den 20 december 1979 uppdragil ål ÖEF alt inom en kostnadsram av 850000 kr. per månad för tiden fr. o. m. den 1 januari 1980 nch längst t. o. m. den 30 juni 1980 teckna avtal med Ceaverken AB om upprätthållande av produk­tion och produktionskapacitet som erfordras för att trygga försörjningsbe­redskapen i fråga om medicinsk röntgenfilm och fotosättningspapper.

ÖEF har med skrivelse den 21 januari 1980 överiämnat ett avtal som tecknats med Ceaverken AB under angivna fömtsättningar och hemställt om att erforderliga medel skall ställas till förfogande. Avtalet gäller under förutsättning av statsmakternas godkännande.

Jag förordar att det totala medelsbehovei på högst 5,1 milj. kr. som ÖEF:s avtal med Ceaverken AB omfattar tillgodoses dels genom ompriori­teringar inom ramen för redan anvisade investeringsmedel över statsbud­geten, dels genom alt ytterligare medel slälls till ÖEF:s förfogande. Genom omprioriteringar inom programmet Kemiska produkler m. m. beräknarjag atl 2 milj. kr. som för budgetåret 1979/80 anvisats för beredskapslagring av kemikalier under investeringsanslaget Lagring för beredskapsändamål skall kunna frigöras. Av budgettekniska skäl måste nya anslag tas upp på tilläggsbudget för omprioriteringen till försörjningsberedskapslån. Motsva­rande belopp kommer inte att utnyttjas under anslaget Lagring för bered­skapsändamål. Det resterande medelsbehovet av 3,1 milj. kr. bör tillgo­doses genom att ytterligare medel anslås på tilläggsbudget.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Försörjningsberedskapslån på tilläggsbudget III till statsbud­geten för budgetåret 1979/80 anvisa ett investeringsanslag av 5 100000 kr.

Prop. 1979/80:125

45

Bilaga 9

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 1, 2 och 3; statsrådet Anderssnn såvitt avser punkten 4

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TOLFTE HUVUDTITELN

A.  Arbetsmarknadsdepartementet m. m.

[I] 

A 2. Kommittéer m.m. Under denna mbrik har på statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisats ett reservatinnsanslag av 13 758000 kr., varav 6686000 kr. till anslagspnsten Övrig utredningsverksamhet. Under tiden juli-december 1979 har utbetalats närmare 6 milj. kr. från anslagsposten. Återstoden beräknas inte räcka till för att täcka kostnaderna för utred­ningsverksamheten under resten av budgetårel. Jag räknar med ett ytterli­gare medelsbehov av 4,5 milj. kr. till anslagsposlen Övrig utredningsverk­samhet under innevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III flll statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 4 500000 kr.

B.  Arbetsmarknad m. m.

[2] B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning. På statsbudgeien för bud­getåret 1979/80 har under ifrågavarande anslag anvisals sammanlagt [REDACTED_PERSONNUMMER] kr. Medlen förs över till arbetsmarknadsutbildningsfonden, vilken dämtöver också lillförs medel från arbetsgivare i enlighet med lagen (1975: 335) om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen. Från fon­den bestrids kostnaderna för delprogrammel Arbetsmarknadsutbildning inom programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet.

Prop. 1979/80:125

46

Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) hemställde i skrivelse den 2 november 1979 alt ytteriigare 800 milj. kr. skulle anvisas under anslaget. Efter förslag av regeringen (prop. 1979/80: 101, AU 1979/80: 15, rskr 1979/80: 159) har riksdagen sedermera på tilläggsbudget 

II 

förbudgeiårei 1979/80 anvisal 629 milj. kr. under anslaget. Av detta belopp avsågs enligt proposilionen 200 milj. kr. alt täcka överskjutande utbetalningar från budgetårel 1978/79. Resterande 429 milj. kr. avsågs dels uigöra kompensalion för höjda utbild­ningsbidrag (enligt nya regler från den 1 juli 1979), dels täcka kostnaderna för en beräknad ökning av anlalel utbildningsveckor. 1 prupnsitiunen an­mäldes atl frågan nm ökade anslag till skulöverstyrelsen (SÖ) flck anstå i avvaktan på ett bättre underlag för medelsberäkningen.

Med skrivelse den 4 februari 1980 har SÖ överlämnat en prnmemnria med närmare beräkningar av medelsbehnvet för verksamhelen under 1979/ 80. Av promemorian framgår följande.

SÖ har i sin anslagsframslällning för budgeiårei 1979/80 beräknai me­delsbehovet utifrån antagandel atl inga väsentliga förändringar med avse­ende på yrkesinriktning och lokalisering av utbildningen skulle ske jämfört med budgelåret 1977/78.

Ett stort antal utbildningar har dnck ändrats lill innehåll och nmfatlning nch även Inkaliseringen har påverkats t. ex. genum inrättande av fliialer lill AMU-center. För atl tillguduse behuvet av arbetsmarknadsutbildning för arbetslösa ungdomar beräknas 15 milj. kr. för köp av utbildning hos andra uibildningsanordnare.

Som en följd av beställningar från AMS har utbildningskapaciteten ul­ökats med ca 12 % från 1977/78 till andra halvåret 1979. Ökningarna har bl.a. gällt allmän teoretisk preparandkurs, svenska för invandrare, kurser inom tillverkning nch maskinskölsel, Iranspnrl nch kummunikatinn saml servicearbete. Det ytterligare medelsbehnvet till följd av den reduvisade kapacitetsökningen, inkl. nämnda 15 milj. kr., beräknas sålunda till tutalt 95 milj. kr.

Till följd av träffade löneavtal, snm ej kunde beaktas i anslagsframsläll­ningen beräknar SÖ ett ökat medelsbehnv för löneknstnader med samman­lagt 55 milj. kr. Därtill beräknar SÖ elt ytterligare medelsbehov av 55 milj. kr. snm knmpensatinn för atl arbetsmarknadsutbildningsfnnden till följd av övergång till det slalliga lönesystemet (SLÖR) under innevarande budgetår kummer atl belastas med trettun månadslöneulbelalningar mnt nurmalt tniv.

Föredraganden

De beräkningar snm SÖ nu har rednvisat visar att elt belopp av 110 milj. kr. behöver tillföras fonden för alt täcka knslnader för avlalsenliga löne­höjningar nch vissa knslnader snm uppstår i samband med övergången lill SLÖR. Jag förnrdar all så sker gennm anslag på tilläggsbudget 111 för budgetåret 1979/80.

Prop. 1979/80:125

47

I fråga om det återstående beloppet, eller 95 milj. kr., är beräkningsun­derlaget fortfarande osäkert. Jag kan därför inle biträda SÖ:s yrkande på denna punkt. Jag räknar således med att den planerade utbildningsvoly­men skall kunna genomföras med nuvarande anslagsbelopp inkl. del till-läggsanslag som jag nyss har förordat. Skulle det emellertid visa sig att lillgängliga medel vid budgetårets utgång inte täcker utbetalningarna får frågan om hur ett eventuellt underskoU skall läckas tas upp när belaslning­en på fonden under budgetåret 1980/81 kan närmare överblickas.

Med hänvisning till det anförda hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning på tilläggsbudget III till statsbudgeien för budgetåret 1979/80 anvisa ell anslag av I lOOOOOOO kr.

C. Arbetsmiljö

[3] C 8. Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett anslag av 214 milj. kr. Härav har under delprogrammet Arbetsmarknadsinstitut beräknats 206850000 kr. För lönekostnader avseende personal vid arbetsmarknads-insfltuten har beräknats 105 365000 kr. och för Inkalknstnader 23 500000 kr.

Medlen disponeras av AMS för överföring till arbetsmarknadsutbild­ningsfonden.

Föredraganden

Våren 1979 beslutade riksdagen (prop. 1978/79:73, AU 1978/79: 20, rskr 1978/79: 186) om grunder för inrättande av arbetsmarknadsinstitut inom arbetsmarknadsverket och anvisade samtidigt - på grundval av förslag i budgetpropositionen för 1979/80 - medel för verksamheten.

AMS har i skrivelse till arbetsmarknadsdepartementet den 25 januari 1980 - i enlighet med vad jag anförde i budgetpropositionen för 1979/80 -närmare beräknat lönekostnaderna för personal vid arbetsmarknadsinsti­tuten under institutens första verksamhetshalvår.

Enligt styrelsens beräkning knmmer utgifterna för löner lill personalen att uppgå till 113,4 milj. kr., vilket innebär en merkostnad om ca 8 milj. kr. i förhållande lill därför anvisade medel. Till grund för styrelsens beräkning ligger det löneläge som gäller från den I november 1979, en uppräkning med ca 4,2 milj. kr. jämfört med tidigare lönenivå. Däremot har inte medräknats kostnader för lakar- och styrelsearvoden, korttidsvikarier på vissa funktioner och heller inle lönetillägg och L-ATF-medel.

Kostnaderna under igängsättningsskedel beror dock i hög grad på i vilken takt vakanta tjänster kan tillsättas och övertalig personal ompla-

Prop. 1979/80:125

48

ceras. Enligt AMS bedömning kommer inbesparingar på icke tillsatta tjänster att balansera dessa kostnader och även löneomräkningen den 1 november 1979 nm 4,2 milj. kr. Uiöver anvisade medel 105 365000 kr. skulle därför erfordras ytterligare 3,9 milj. kr. för löner. För egen del beräknarjag behovet av ytteriigare medel härför till 3 milj. kr.

1 budgetpropositionen för 1979/80 har beräknats 23,5 milj. kr. för Inkal­knstnader.

Arbetsmarknadsinstitutens lokaler har i slor utsträckning övertagits från tidigare huvudmän. Regeringen har genom beslut den 17 maj, 16 augusti nch 13 december 1979 godkänl avtal som statens förhandlingsnämnd träf­fat med berörda huvudmän för arbetsvårdsinslilul resp. arbelspsykolo­giska inslitut bl. a. om överiåtelse av lokaler m. m.

Kostnaderna för övertagna lokaler uppgår enligt AMS beråkningar till 24,6 milj. kr. inkl. engångskostnader för vissa investeringar i dessa lokaler. Somjag närmare redovisat i prop. 1979/80:93 om vissa kompletlerande åtgärder i fråga om anställning med lönebidrag, yrkesinriktad rehabilitering m.m., tillkommer kostnader för nytillförhyrningar och lokalförändringar, som blir en följd av att verksamheten decentraliseras. Dessa kostnader beräknas uppgå till 3,5 milj. kr. under budgelåret 1979/80, inberäknal engångskostnader för förändring av övertagna lokaler. Sammanlagt beräk­nar AMS alt lokalkoslnaderna kommer att uppgå till 27,5 milj. kr. för budgetåret 1979/80.

En relativt omfattande förläggningsverksamhel - elevinlernal - har tagits över till institutsorganisationen. Enligt AMS kan ulgifterna för dessa beräknas uppgå till 3,1 milj. kr. under budgetåret 1979/80.

Sammantaget beräknar således AMS alt kosinaderna för lokaler kom­mer alt översliga härför beräknade medel med 7,1 milj. kr.

Jag beräknar den sammantagna merkostnaden för arbetsmarknadsinsti­tutens verksamhet under budgetårel 1979/80 till 10 lOOOOO kr.

Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering på tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett anslag av 10 lOOOOO kr.

D. Invandring m. m.

[4] D 3. Åtgärder för invandrare. Under anslagsposten Bidrag lill sliftel­sen Invandrartidningen har i statsbudgeten för innevarande budgetår under denna rubrik anvisals elt reservationsanslag av 2 925 000 kr.

Stiftelsen Invandrartidningen

I skrivelse den 4 februari 1980 har sliftelsen Invandrarlidningen hem-

Prop. 1979/80:125

49

ställt om bl.a. ytterligare statsbidrag med 216000 kr. under innevarande budgetår i syfte att täcka etl beräknat underskott i verksamheten. De allmänna kostnadsstegringarna och oförutsedda prishöjningar på för verk­samheten vitala områden har inte kunnat motsvaras av tillräckligt stora intäktsökningar.')

Föredraganden

Invandrartidningen har sedan starten år 1967 visat sig vara etl effekiivt medel för samhällets informalion till invandrare. I samband med 1975 års invandrarpoliliska beslut gjorde riksdagen i elt vidare sammanhang en positiv bedömning av verksamhelens inriktning. Det är angelägel att stif­telsen ges resurser så att verksamhelen kan bedrivas i huvudsakligen samma omfattning som hittills.

Mol dennabakgrund och med hänsyn bl. a. till den för tidningsverksam­heten ogynnsamma kostnadsutvecklingen förordar jag att statsbidraget till stiftelsen Invandrartidningen för innevarande budgetår höjs med 150000 kr. till sammanlagt 3 075 000 kr. Härav ulgörs 85 000 kr. av ett engångsbi­drag för att täcka vissa investeringskostnader i samband med flyttning till nya lokaler.

Mot bakgmnd av vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen

alt lill Åtgärder för invandrare på tilläggsbudget III lill statsbudge­ten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 150000 kr.

') Frågan om bidrag till stiftelsen Invandrarlidningen för budgetåret 1980/81 be­handlas i regeringens proposition 1979/80:94.

4    Riksdagen 1979/80. I .saml. Nr 125

Prop. 1979/80:125

51

Bilaga 10

Utdrag

BOSTADSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser bostadsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TRETTONDE HUVUDTITELN

D. Lantmäteri- och kartväsendet

D 7. Lantmäteriet: Täckning av förluster i förrättningsverksamheten. Nå­got anslag för detta ändamål har inte tagits upp i statsbudgeten för budget­året 1979/80.

Kostnaderna för lanimäteriets förrällningsverksamhel skall i princip täckas av avgifter som tas ut av sakägare enligt lantmäteritaxan (1971: 1101, omtryckt 1976:491, ändrad senast 1979: 1070). För verksam­heten disponeras ett formellt s. k. I 000-kronorsanslag, anslaget D 2. Lant­mäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet. Anslaget får inte visa upp någon belastning vid utgången av budgetåret.

Förrättningsverksamheten har under senare år, trots stora taxehöj­ningar, gått med förlust. Det balanserade underskottet i verksamheten uppgick vid utgången av budgetåret 1976/77 till nära 20 milj. kr. Riksdagen anvisade på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 (prop. 1977/78: 101, CU 1977/78: 10, rskr 1977/78: 135) ett förslagsanslag av 22 milj. kr. för att täcka detta underskott jämte ränta. En ytterligare förlust om 8,8 milj. kr. redovisades per den 31 december 1977. Riksdagen an­visade på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 (prop. 1978/79: 101, CU 1978/79:8, rskr 1978/79: 140) eU anslag av 10,2 milj. kr. för täckning av detta underskott jämte ränta.

Statens lantmäteriverk (LMV) har i förslag till anslagsframställning för budgetåret 1980/81 konstaterat en förlust av 8,4 milj. kr. av förtättnings-verksamheten per den 31 december 1978. Den taxehöjning som skedde fr. o. m. den 1 januari 1978 har fömtsätts ge full kostnadsläckning i verk-

Prop. 1979/80:125

52

samheten under kalenderåret 1978. LMV hemsläller därför atl bidrag ges till förlusten per den 31 december 1978 med 8,4 milj. kr. jämte ränta fram till utbetalningslidpunkten.

Föredraganden

Kravel pä full kostnadstäckning i lanimäteriets förrättningsverksamhet innebär givetvis att avgifterna enligt lantmäteritaxan skall sättas så alt förlust inte uppknmmer. Mnt bakgrund av de senaste årens stnra taxe­höjningar har det emellertid enligt min mening inte varit möjligt att täcka den nu aktuella förlusten gennm en i mnlsvarande mån ökad höjning av av­gifterna år 1980. En sådan ålgärd skulle innebära all taxan per den I januari 1980 skulle ha behövt höjas med ca tiu prncentenheler utöver de höjningar som bedömts erfnrderliga i syfle att erhålla kustnadstäckning för verksam­heten t. n.m. budgetåret 1980/81.

Regeringen har på min föredragning beslutat um höjning av lanlmäleri­laxan fr. n.m. den I januari 1980, sakersättningarna med ca 28% uch tidersätlningarna med ca 13%. Taxan har beräknals ge balans mellan intäkter och kostnader i verksamhelen l.o.m. budgetåret 1980/81. Jag anser att taxehöjningen är uroväckande slur mnt bakgrund av de laxe­höjningar snm regeringen har gennmfört under senare år. Jag avser därför föreslå regeringen atl en utredningsman får i uppgift att se över lantmäteri­taxan. Uppgiften bör bli att dels utvärdera de taxeprinciper sum tillämpas, hur de uppfylls och om beräkningsmelnderna är gudtagbara samt bedöma möjligheterna lill ökad prnduktivitel, dels föreslå lämpliga ändringar i taxesällningen.

Jag tillstyrker sålunda LMV:s hemställan uch förnrdar etl lilläggsanslag av 9,9 milj. kr. för att täcka förlusten. Anslaget svarar mul den beräknade förlusten i verksamheten under tiden den I januari-den 31 december 1978, 8,4 milj. kr., jämle ränlekustnader för rörlig kredit på beloppet fr. u. m. den I januari 1979 fram till den tidpunkt då medel beräknas kunna ställas lill förfugande.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

att lill Lantmäteriet: Täckning av förluster 1 förrältnlngsverksam-heten på tilläggsbudget 111 lill slalsbudgeten för budgetåret 1979/ 80 anvisa elt förslagsanslag av 9900000 kr.

Prop. 1979/80:125

53

Bilaga 11

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 1 -8 nch 10-11, statsrådet Petri såvitt avser punkl 9

Anmälan till tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret  1979/80 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJORTONDE HUVUDTITELN

A.    Industridepartementet m. m.

fl] A 3. Kommittéer m.m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgelåret 1979/80 anvisats etl reservationsanslag av 20 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns en reservalion på anslaget av 11 342 140 kr. På tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 (prop. 1979/80: 25 bil. 1

1. 

NU 1979/80: 16, rskr 1979/80: 114) har anvisats ytterligare 26,3 milj. kr. Vid utgången av februari 1980 hade av anslaget förbrukats 45 129 751 kr. Detla innebär atl det under anslaget flnns tillgängligt 12 512 389 kr.

En genomgång har visat alt tillgångliga medel inte räcker för de anspråk som slälls på utredningsverksamheten under resten av detta budgetår. Kostnaderna för reaktorsäkerhetsutredningen (1 1979:07) och konsekvens­utredningen (I 1979:08) beräknas sålunda sammanlagi uppgå till ca 7,5 milj. kr., varav hitlills 6015 600 kr. har utbetalats. Vidare medförde! slora antal utredningar som tillsattes under första hälften av år 1979 nu kostna­der som inle kunde förutses när medelsbehovet under anslaget beräkna­des. Bland dessa utredningar kan nämnas, oljeersällningsdelegalionen (I 1979:01), försvarsmaterielinduslriutredningen (I 1979:02), utredningen (I 1979: 10) om myndighetsorganisationen inom energiområdet m.m., indu­stristödsutredningen (I 1979: 17) och utredningen (I 1979: 18) om skogsin­duslrins virkesförsörjning. Härtill kummer också kostnader för olika un­dersökningar nch utredningar snm utförs på departementets föranstal­tande, främsl gäller delta frågor med anslutning till varvsindustrin.

Prop. 1979/80:125

54

Efter samråd med statsrådet Petri beräknarjag det ytterligare medelsbe­hovet till 13,5 milj. kr.

Med hänvisning till det anförda hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

atl till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ell reservalionsanslag av 13 500000 kr.

[2] A 4. Extra utgifter. Under denna rubrik har i slalsbudgeten för budgel­året 1979/80 anvisats etl reservationsanslag av 385 000 kr.

Efter bedömning av kostnaderna för väntade utländska besök och bl. a. mölen med de blandade kommissionerna för ekonomiskt, industriellt, tek­niskl och vetenskapligt samarbele harjag funnit att anslaget innevarande budgetår bör lillföras ytterligare 67000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Extra utgifter på lilläggsbudgel III flll statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa elt reservalionsanslag av 61000 kr.

B. Industri m. m.

|3] B 19. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB Svensk Exportkredit. Under denna rubrik har i slatsbudgelen för innevarande budgetår tagils upp ett förslagsanslag av 15 milj. kr.

Enligt riksdagens beslut (prop. 1977/78: 155 bil. 3, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379) får AB Svensk Exportkredit (SEK) inom en ram av 10000 milj. kr. lämna exportkrediter eller utfästelser därom under en försöksperi­od från den I juli 1978 till den 30 juni 1981. Löften om statsstödd kredit som ännu inte har accepterats av kunderna avräknas mot den beslutade ramen med f.n. 25%. Efter riksdagens beslul i december 1978 ingår numera även export av nybyggda fartyg i försöksverksamheten (prop. 1978/79:49, NU 1978/79: 14, rskr 1978/79: 115).

Reglerna för kredilgivningen återflnns i förordningen (1978:404) om exportkreditflnansiering med statligt stöd, m.m. (ändrad 1978:996). Vill­koren för krediterna skall stå i överensstämmelse med den överenskom­melse om rikllinjer för begränsning av statligt stöd till exportkreditgivning snm Sverige har biträtt, den s. k. cnnsensusöverenskommelsen, samt med tillämpningen av överenskommelsen. SEK:s kostnader vad gäller skillna­den mellan upp- och utlåningsräntor saml kursförluster ersätts av staten. SEK har att inkomma med framställning om kostnadstäckning för räntedif­ferenser och eventuella realiserade kursförluster lill regeringen årsvis i efterskott. Kostnaderna belastar detta anslag.

Per den I juli 1979 uppgår ulestående löften om statsstödd exportkredit till 4 880 milj, kr. Därutöver har avtal om exportkrediter träffals flll ett sammanlagt belopp av 1 301 milj, kr. varav 250 milj. kr. har utbetalats. Av

Prop. 1979/80:125

55

den Intala ramen på 10000 milj. kr. hade vid den tidpunkten 2 521 milj. kr. avräknats. Utnyttjandet har därefter ökat snabbt.

SEK har i skrivelse den 8 februari 1980 anhållil um en ökning av lutalramen för exportkreditgivning från 10000 milj. kr. till 18000 milj. kr. under försöksperioden. I skrivelsen framhålls bl. a. alt behovet av refinan­siering av statsstödda exportkrediter för fartyg kommer att bli betydligt mer omfattande än tidigare bedömningar har pekat på. Vidare förutses en allmän ökning av behovet av refinansiering av statsstödda expnrtkrediter uiöver det snm förutsattes i det ursprungliga beslutet. SEK understryker i en särskild skrivelse den 20 februari 1980 att behuvet av statsstödda expnrtkrediter nu ökar snabbare nch hemsläller om en ökning till 20000 milj. kr. Sålunda beräknar SEK atl vid försöksperiodens slut 6000 milj. kr. av ramen kan behöva utnyttjas för refinansiering av fartygskrediler. Kredi­ter för export till Folkrepubliken Kina resp. Snvjelunionen beräknas la vardera 2000 milj. kr. i anspråk. Tillsammans med etl behov för övriga krediter på 9000 milj. kr. och en reserv på 1 000 milj. kr. beräknas behovet av totalram till 20000 milj. kr. Av totalramen var den 20 februari 1980 sammanlagt 5 870 milj. kr. utnyttjade. De affärer som är under behandling visar enligt SEK att ramutnyttjandet kan öka snabbt den närmaste tiden.

Efter remiss har yttranden över skrivelsen av den 8 febmari 1980 inkom­mit från fullmäktige i riksbanken och fullmäktige i riksgäldskonlorel samt från nämnden för fartygskredilgarantier (FKN). Fullmäktige i riksbanken ifrågasätter SEK-systemets omfattande subventionering av en del av Sve­riges export och den styrning till vissa länder, främst utvecklingsländer och stalshandelsländer, som systemet medför. Det flnns vidare enligt fullmäktige anledning att mer ingående pröva argumentet att Sverige måste följa andra länders subventionerade kreditvillkor när subventionsinslaget lenderar att öka. Fullmäklige förordar att en översyn av systemet görs och alt det därvid övervägs om subventioneringsgraden bör sänkas. En vidg­ning av ramen bör enligt fullmäklige anstå tills denna översyn har gjorls. Fullmäktige i riksgäldskontoret har inle något atl erinra mol bifall till SEK:s framslällning och förutsätter att SEK i största möjliga utsträckning söker finansiering utomlands. FKN, som tillslyrker SEK:s begäran, fram­håller alt behovet av flnansiering av fartygsexpnrt år svårbedömt men godtar SEK:s bedömning att 6000 milj. kr. av ramen behöver utnyttjas för detla ändamål. FKN fömlsälter alt den av SEK yrkade reservramen på 1 000 milj. kr. skall kunna ulnylljas för fartygsflnansiering om det behövs.

För egen del villjag anföra följande. Statsstödda exportkrediter genom SEK har nu lämnats sedan den I juli 1978. Systemet har utnyttjats mer än vad som förutsågs när det infördes. Vidare har genom riksdagens beslul refinansiering av fartygskrediter med 2 500 milj. kr. inkluderats i ramen. Utvecklingen har lelt till en markant ökning av SEK:s flnansiering av exportkrediter. Särskilt anmärkningsvärt har varit den stora volymen löf­ten som har begärts i samband med företagens offerter på exportmarkna-

Prop. 1979/80:125

56

der. Den snabba ökningen av marknadsräntorna för flertalet valutor hittills under försöksperioden har letl till atl subventionsåtagandet från slatens sida har ökat. Del har hitlills inte gått atl få förslåelse bland andra länder för en höjning av de lägsta räntesatser som får tillämpas enligt den s. k. cnnsensusöverensknmmelsen. Ett utredningsarbete med sikte på en be­gränsning av subventionsinslaget pågår dock inom överenskommelsens ram. Med hänsyn till det starka behovet för svensk induslri alt ha tillgång till konkurrenskraftig flnansiering av exportfordringarna förordar jag trots det ökade subventinnsinslaget all ramen nu utökas. Eftersom bara drygl ett år återstår av försöksperioden bör en ökning av ramen från 10000 milj. kr. lill 18000 milj. kr. vara tillräcklig. Jag vill vidare nämna atl jag avser atl inom kort återkomma lill regeringen i fråga om utvärdering av försöksverk­samheten. Jag kommer i det sammanhanget atl la upp de frågor som fullmäktige i riksbanken har väckt i sitt remissyttrande. Jag vill erinra om att regeringen redan nu har möjlighel att ändra villkoren inom ramen för våra internationella åtaganden.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslår riksdagen

att medge att statsstödd exportkredit genom AB Svensk Exportkre­dit lämnas inom en ram av 18000000000 kr.

[4] Garanti för lån till ett aktiebolag för miljöskyddsfrågor. Miljöskydd i vid bemärkelse har blivit en internationellt intressant fråga. Under senare år har ett anlal konventioner undertecknats som reglerar den marina miljön. Den viktigaste av dessa är den s. k. MARPOL 1973 CONVENTION som reglerar utsläpp av såväl nlja som kemikalier, toalettavfall och fast avfall. MARPOL-konventionen är en serie genom FN:s försorg upprättade re-kommendationer lill medlemsländerna om hur de bör agera i marina mil­jöskyddsfrågor. Konventionen har visserligen hittills ratiflcerats av endast etl fålal stater, men den har lett till all ett antal regionala konventioner har slutits som är inriktade på att begränsa alla slags utsläpp.

Miljövårdsfrågor har tidigt rönt ett stort intresse i Sverige. På många områden anses Sverige också vara ett föregångsland. Väridens första miljövårdskonferens anordnades också i Sverige år 1972.

Svensk teknik innm miljöskyddsområdet ligger långt framme. Mot den­na bakgrund har idén fötts all pä ett organiserat sätl dels förmedla och erbjuda svenskt kunnande och utbildning i miljöskyddsfrågor, dels mark­nadsföra svenska systemlösningar för miljöskydd.

Under hösten 1978 ägde elt anlal möten rum med representanter för Svenska Varv AB, sjöbefälsskolan i Malmö, Malmö kommun och svenska tillverkare av miljöskyddsulrustning för att diskutera möjligheterna till bildande av någnn furm av paraplyorganisation. 1 detta syfte bildade Svenska Varv Utveckling AB ett särskilt bolag för miljöskyddsfrågor, Swedish Environmental Protection Services AB (SEPS).

Prop. 1979/80:125

57

Ett dotterbolag till Svenska Varv, Karlskronavarvci AB, och dess dot­terbolag Göteverken Sölvesborg AB hade sedan lång lid undersökt vissa produkter och affärsidéer inom miljöområdet. Efter en omstrukturering av verksamhelen inom Svenska Varv Utveckling övertog Karlskronavarvet ansvaret för SEPS.

Den I september 1979 sålde Kariskronavarvet SEPS lill en för detta ändamål bildad ekonomisk förening för SEPS. Medlemmar i denna ekono­miska förening är ett antal industri- och konsultbolag. Medlemskap i före­ningen erhåller varje bolag som betalar in en medlemsavgift på 10000 kr. Varje medlem har dessutom förpliktigat sig atl ställa burgen på 25 000 kr. för lån snm SEPS upptar i svensk bank.

SEPS har till syfte att samverka med statliga nrgan, svensk nch utländsk industri samt internationella miljövårdsorgan för atl utveckla, konstruera och marknadsföra system och produkter som syftar till att förebygga resp. åtgärda miljöskador orsakade av olika typer av föroreningar. SEPS teck­nade under föregående är ett avtal med Förenta Nationernas Ekonomiska och sociala kommission för Asien och Stilla havsområdet (ESCAP). Avta­let betecknas ESCAP-1. Det omfattar ett biståndsprogram under ett år, varvid nationella seminarier i miljövård skall genomföras av SEPS i etl dussintal asiatiska länder, likaså ett större regionalt seminarium i Bang­kok, Thailand och ett antal demonstrationer och produktpresentationer i Sverige med representanter för ESCAP-länderna inbjudna. Ett avslutande seminarium äger rum i Sverige i augusti år 1980. Efler ansökan från Svenska Varv beslutade regeringen den 17 maj 1979 att läcka kostnaderna för att genomföra ESCAP-1 avtalet genom att anvisa 2,5 milj. kr. från anslaget G 7. Bidrag till Svenska Varv AB för alternativ produklion.

Jag ser positivt på samarbele mellan svenska företag för att öka den svenska exporten. SEPS erbjuder goda möjligheter för att på ett organi­serat sätt dels förmedla och erbjuda svenskt kunnande och utbildning i miljöskyddsfrågor, dels marknadsföra svenska systemlösningar och däri ingående produkter för miljöskydd. Enligt min mening bör SEPS möjlighe­ter lill ex port framgå ngar öka om bolaget i sin verksamhet kompletterar industri- och konsultbolagens resurser och erfarenheter på miljösidan med den offentliga sektorns kunskaper på miljövårds- och exportområdena.

Verksamheten inom SEPS beräknas under den försia treårsperioden inte kunna generera tillräckligt med intäkter för att läcka kostnaderna för bolagets verksamhet. För alt finansiera verksamheten har medlemmarna i den ekonomiska föreningen för SEPS förbundit sig att ställa borgen på 25000 kr. per medlem för lån som SEPS upptar i svensk bank. Medlem­marnas toiala borgensåtagande för en treårsperiod räknat från den I janua­ri 1980 är begränsat till 5 milj. kr. Mot bakgrund av vad jag just har anfört anser jag att även staten bör medverka till atl SEPS får tillräckliga ekono­miska resurser genom att lämna en garanti för lån upp till 5 milj. kr. jämle ränla som tas upp av SEPS under perioden 1980-1983. I likhet med andra

Prop. 1979/80:125

58

statliga kreditgarantier bör en garantiavgift av 1 % av beloppet utgå. Den statliga garantin bör las i anspråk i samma takt och ungefärligen på samma villkor som medlemmarna i den ekonomiska föreningen för SEPS ställer borgen. Det bör ankomma på regeringen att träffa avtal med bolaget om de närmare villkoren för statens borgensåtagande. Jag hemståller alltså att regeringen föreslår riksdagen att bemyndiga fullmäktige i riksgäldskon­toret att ikläda staten den nämnda garantin. Denna bör ställas till förfogan­de till ett aktiebolag för miljöskyddsfrågor, eftersom jag har inhämtat att ägarna till SEPS avser att byta namn på aktiebolaget.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

atl bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontoret att ikläda staten ga­ranti för lån till ett aktiebolag för miljöskyddsfrågor med högst 5000000 kr. jämte ränta.

C.    Regional utveckling

[5] C 1. Regionalpolitiskt stöd: Bidrags verksamhet. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisals ett förslagsanslag av 423,3 milj. kr.

Riksdagen beslöt våren 1979 atl som sin mening ge regeringen till känna vad näringsutskottet hade anfört om inrättande av två särskilda utveck­lingsbolag och anvisade till regionala utvecklingsbolag för budgetåret 1979/ 80 under fonden för statens akiier etl invesleringsanslag av 10 milj. kr. (NU 1978/79:415).

Näringsutskottet har uttalat följande (NU 1978/79:59 s. 42, rskr 1978/ 79:415).

I motionen 1978/79: 2427 (s) föreslås vidare bl. a. atl produktutvecklings-verksamheten främst i de mindre och medelstora företagen stimuleras genom försöksverksamhet med särskilda utvecklingsbolag. Dessa skall utgöra instmment för ett mera aktivt samhälleligt deltagande, även ägar-mässigt, i hela utvecklingsprocessen från idé flll färdig produkt. Utskottet tillstyrker att sådana bolag bildas. Verksamheten bör samordnas med de regionala utvecklingsfonderna. Enligt utskottets mening bör verksamhelen lokaliseras flll Västerbottens och Jämtlands län. För verksamheten bör anvisas 5 milj. kr. för varidera bolaget, dvs. totalt 10 milj. kr.

Efter riksdagens beslut har frågan bereits vidare inom industrideparte­mentet. En promemoria med förslag om verksamhetsinriktning, finansi­ering och organisatorisk uppbyggnad av de beslutade bolagen har utarbe­tats. Prumemnrian har utarbetats av direktören Gunnar Sundwall, som på särskilt uppdrag biträtt inom departementet i denna fråga.

Jag avser att i del följande med utgångspunkt i promemorieförslaget ta upp frågan om ytterligare kapitaltillskott till bolagen. Vad gäller bolagens

Prop. 1979/80:125

59

inriktning, arbetsformer och organisation är det frågor som det ankommer på regeringen att med utgångspunkt i riksdagens beslut la ställning lill.

För riksdagens information bör dock följande redovisning lämnas i dessa frågor.

Inriktning av bolagens verksamhet

Syftet med de särskilda utvecklingsbolagen bör enligt promemorian vara att skapa ny sysselsättning genom att främja industriell och knmmersiell utveckling inum resp. län. Bnlagens uppgift bör vara alt

-

siödja elablering av företag i syfte att exploatera uppfinningar eller andra affärsidéer,

-

stödja befintliga företag i syfte alt säkerställa fortsatt expansion eller åstadkomma möjlig sådan,

-

underlätta generationsväxlingar, ägarbyten eller rekonstmktioner så att företag med goda framtidsutsikter skall kunna leva vidare.

I promemorian betonas att bolagen bör arbela efter företagsekonomiska grunder och vinslbegrepp. Bolagens driftkostnader bör finansieras med avkastningen från bolagens arbetande kapital. Samtidigt kommer verksam­helen att medföra avsevärda risktaganden i de konkreta affärsprojeklen eftersom bolagens uppgifl är att medverka i utvecklingsprojekt med hög leknisk och kommersiell risk. Man får därför räkna med att bolagen kom­mer atl åsamkas förluster i åtskilliga projekl. Mol denna bakgrund bör inte bolagen belastas med krav om utdelning lill staten. Kravet på affärsmäs­sighet innebär vidare att bolagen inte skall driva verksamhet som på sikt beräknas bli olönsam eller siödja sådan verksamhel. Verksamhel som är önskvärd från samhälleliga utgångspunkter men som är företagsekono­miskt olönsam bör bolagen medverka i enbart efter särskilt uppdrag från statsmakterna och mot särskild ersättning.

Jag ansluter mig i huvudsak till prumemnrians förslag till inrikining av bolagens verksamhet. Enligt min uppfattning har regionala utvecklingsbo­lag en viktig uppgift all fylla i Jämtlands och Västerbottens län genom att bidra till en utbyggnad inom industrin och därmed också nya arbetstillfäl­len. Jämtlands län har en outvecklad industristmktur med låg andel syssel­satta inom industrin. Dessutom finns betydande struktiirella problem inom den beflnlliga industrin i såväl Jämtlands som Västerbottens län. Båda länen har också relativt sell låga yrkesverksamhetsgrader nch en i förhål­lande till övriga rikel hög arbetslöshet. Behovet av industriell förnyelse och ökad industrisysselsättning är stort i båda länen.

Det långsiktiga arbetet med att förbättra den induslriella strukturen åvilar länsstyrelsen och den regionala utvecklingsfonden i länen. Utveck­lingsbolagens verksamhel bör vara av kompletterande natur gennm att ta lill vara konkreta utvecklingsprojekt och bidrar till atl förverkliga dem. Utvecklingsbolagen bör lill grund för sill arbete lägga myndigheternas

Prop. 1979/80:125

60

beslul om den regionala utvecklingen så att bolagens verksamhet sker i samklang med övriga åtgärder som statsmakterna vidtar för alt utveckla näringslivel inom dessa län.

Riksdagens nyssnämnda beslut år 1979 innebär atl huvudinriktningen för de båda bolagen skall vara produktutveckling. Jag kan därför inte ansluta mig till promemorians förslag att stödinsatserna i princip skall omfatta även redan existerande företag utan samband med produktutveckling. Enligt min mening bör tyngdpunklen i bnlagens verksamhet ligga i att medverka lill etablering av ny verksamhel snm ger ökad sysselsättning gennm att nya produkter tillförs redan existerande eller för ändamålet bildade företag. Insatser för redan existerande företag, ulan samband med utveckling av nya produkter, bör därför komma i fråga endast i absoluta undanlagsfall. Det finns annars risk för att bolagens kapital blir långsiktigt bundet i sådana åtgärder och att bolagens roll som nyskapare av produkter och sysselsättning upphör. Frågan om hur mindre och medelstora företag i allmänhet skall kunna erhålla eget kapital i tillräcklig omfattning bör lösas i annan ordning. Jag vill också erinra om möjligheterna att vid utbyggnader och nyetableringar i dessa län lämna regionalpolitiskt stöd inom offertstö-dets ram så atl företagen kan täcka förluster som har samband med inkörningskostnader. Ett sådant stöd innebär indirekt en förstärkning av soliditeten i företagen. Frågan om statliga åtgärder vid företags obestånd bereds f, n. inom regeringskansliet.

Bolagens arbetsformer

I promemorian föreslås att utvecklingsbolagen skall siödja länets företag både personellt och finansiellt. Utvecklingsprocessen inrymmer många svårigheter. Idéer måste utvärderas med avseende på produktionsteknik, marknadsmöjligheter elc. Produktion skall organiseras. Investeringar skall flnansieras liksom den löpande verksamheten från produktionsstarten till den tidpunkt då rörelsen ger vinst. Det tar ofta fem år eller mer, innan en produktidé har utvecklats till en vinstgivande verksamhet.

Promemorian pekar på atl flllgång på ekonomiska resurser inte är den viktigaste förklaringen till framgång i produktutvecklingsarbete. Personligt engagemang och speciella entreprenöregenskaper är minst lika viktiga inslag i etl framgångsrikt egenföretagande. Utvecklingsbolagens medver­kan i olika projekl förutsätts medföra ansvar som går utöver de finansiella åtagandena eftersom bolagen ofta kommer att engagera egen personal eller konsulter i uppläggning och genomförande av utvecklingsarbete. Engage­manget från utvecklingsbolagen bör ta sig uttryck i att bolagen bl. a. söker skapa lämpliga organisatoriska miljöer i vilka projekten kan planteras in. Sådana miljöer känneteckns enligt utredaren av entreprenörvänligt klimat i vilket ansvarstagande och personligt risktagande uppmuntras.

Utvecklingsbolagen bör enligt promemorian med egen personal eller

Prop. 1979/80:125

61

genom konsuller vara beredda att stödja hela fasen från produklidé lill del alt prndukten knmmer ut på marknaden nch ger avkastning. Målet bör vara atl i första hand söka placera prnduklförslagen i etablerade företag där resurser nch utvecklingskapacitet av nlika slag redan finns lillgängliga. 1 vissa fall kan det vara nödvändigt atl utvecklingsbolagen tar på sig huvudansvarei för arbetet.

Finansiering av utvecklingsprojekt som utvecklingsbolagen dellar i bör lösas i samverkan med l.ex. utvecklingsfonder, banker, styrelsen för teknisk utveckling och länsstyrelserna, som förmedlar regionalpolitiskt stöd. Formerna för utvecklingsbolagens finansiella engagemang bör avgö­ras från fall till fall. Stor frihei bör råda för utvecklingsbniagen när det gäller att flnna den i varje enskill fall lämpligaste formen. Utvecklingsbola­gen bör t. ex. ha möjlighet atl teckna aktier i andra företag, bilda särskilda företag för utveckling av produkler, teckna konvertibla skuldebrev, ge stöd mot avtal om royaity eller på annat sätt medverka till flnansiering. Del skall vara ulvecklingsbolagens målsättning alt avveckla engagemangen när företaget kan fortsätta verksamheten vidare utan insatser från utvecklings­bolagen. Härigenom frigörs kapital för andra projekt. Utlösen av utveck­lingsbolagen bör ske på förmånliga villkor och flll i första hand företagels ägare. 1 andra hand bör akiier överiåtas till företagens anställda eller andra intressenter. Samtidigt bör utvecklingsbniagen få viss del i den värdetill­växt som uppknmmer genom alt utvecklingsprojekten har lyckats.

Jag delar den uppfattning som framförs i promemorian i dessa frågor och vill samtidigt framhålla viklen av att bolagen har möjlighel atl välja arbets­former och former för finansiella engagemang som lämpar sig bäst för det särskilda projektet. Detta förhållande ger bolagen styrka och motverkar byråkrati.

Organisation/Huvudmannaskap/Styrelse

Enligt promemorian bör bolagen undvika att bygga upp en stor personal. I slället bör de genom samarbete och samverkan la lill vara redan beflnlliga resurser inom och ulom länen. Utvecklingsbolagen kommer att ha arbets­områden som gränsar till bl.a. regionala utvecklingsfonderna, länsslyrel­serna. Stiftelsen Norrlandsfonden, Stiftelsen Industriellt Utvecklingscen­trum i övre Norrland (lUC), Expolaris, Svelab Nord AB, Stiftelsen Indu­stricentra m. fl. I promemorian framhålls att del bör vara en självkarhet för utvecklingsbolagen att utnyttja dessa och andra befintliga resurser för atl undvika dubbelarbete och minimera de egna driftkostnaderna. Särskilt väsenlligl är alt utvecklingsbolagen har etl nära samarbele med de regiona­la utvecklingsfonderna. 1 prumemnrian förnrdas att ulvecklingsbulagens kanslier um möjligt samlnkaliseras med de regiunala utvecklingsfnndernas kanslier.

Prop. 1979/80:125

62

Jag delar synpunkterna i prumemnrian när det gäller behuvet av etl nära samarbete mellan utvecklingsbolagen och andra beflnlliga institutioner och myndigheter.

I promemorian framhålls att det på sikt torde flnnas behov av en samord­ning av de särskilda utvecklingsbolagen i Jämtlands och Västerbottens län och andra utvecklingsbolag, men i avvaktan på en slutlig lösning föreslås att staten förvaltar aktierna genom fonden för statens aktier flll dess att ytteriigare erfarenheler har vunnits.

Staten har i främsl regionalpolitiskt syfte medverkat flll att utvecklings­bolag har bildats inom stödområdena. Regioninvesl i Norr AB verkar i hela Norrbotten. Dala Invests verksamhetsområde är begränsat till Ludvika och Borlänge kommuner. Vidare ingår både Jämtland och Västerbotten i Svelab Nords verksamhelsområde. Enligt min mening bör man tillgodo­göra sig erfarenheterna av de redan verkande utvecklingsbolagen saml av de kommande utvecklingsbolagen i Jämtlands och Västerbottens län, in­nan frågan om atl inrätta nya utvecklingsbolag tas upp lill prövning. De nu nämnda bolagen har tillkommit under skilda omständigheter och har också delvis olika inriktningar. Även i fråga om huvudmannaskap har olika former valts. Först när erfarenheter vunnits från resp. utvecklingsbolags verksamhet kan behov av och former för samordning bedömas.

1 promemorian föreslås att vardera bolags styrelse skall beslå av sju ledamöter varav en majoritet bör representera det län där bolaget verkar. I styrelsen bör ingå personer med industriell erfarenhet. Genom en sådan slyrelserepresentation tillförs utvecklingsbolagen industrikunnande som blir tillgängligt också för ulvecklingsbolagens samarbetspartner nch därvid kommer utvecklingsprojekten till godo. Styrelsen bör i övrigt vara sam­mansatt så atl den tillför utvecklingsbolagen etl brett kunnande. 1 prome­morian föreslås följande sammansättning.

-

en ledamot företräder central slallig organisatiun.

-

en ledamnl är resp. regiunal uivecklingsfnnds verkställande direktör,

-

en ledamot företräder vissa banker,

-

en ledamot företräder landslingel,

-

tre ledamöter med industrikunnande.

Jag delar uppfattningen om att styrelsen för utvecklingsbolaget bör ha förankring inom länet och att den bör tillföra bolaget kunnande på skilda nmråden. Jag avser därför att tillse all styrelsen utses i huvudsak efter de rikllinjer snm uiredaren har föreslagil. När det gäller frågan om formerna för bankernas eventuella medverkan i utvecklingsbolagens slyrelser får närmare preciseringar anstå till dess yllerligare beslutsunderlag föreligger.

Finansiering

Förslaget i promemorian till finansiering av utvecklingsbolagen har ut­gångspunkt i att den ambitionsnivå snm har angivils för utvecklingsbola-

Prop. 1979/80:125

63

gen inte står i paritet med de resurser som har ställts till förfogande. Promemorian fömlsälter därför ytterligare medelstillskolt från samhällels sida.

Mot denna bakgrund har överiäggningar genomförts med landslingen i Jämllands och Västerbottens län. Resultatet av dessa överiäggningar år alt vartdera landstinget har ulfäsl sig att bidra med I milj. kr, per år under fem år lill resp. utvecklingsbolag under förutsätlning att staten utöver de tidi­gare anslagna medlen ställer ytterligare 25 milj. kr. lill förfogande.

Överläggningar har genomförts också med vissa banker om deltagande i utvecklingsbolagen. Med anledning av dessa har Svenska Handelsbanken och Sundsvallsbanken i särskilt brev gjort följande utfästelse.

Vi är beredda att bidra vid tillskapandet av de tänkta utvecklingsbola­gen. Det ligger i linje med våra intressen att verka för fortsatt näringslivsul-veckling här i Norriand. Det ler sig naturligt atl ell flertal frågor blir föremål för överläggningar, såsom formen för våra eventuella kapitaltill­skott, liksom storleken av desamma. Åven andra frågor måste naturiiglvis bli föremål för överiäggningar.

Jag delar uppfattningen att utvecklingsbolagen bör tillföras medel utöver de 10 milj. kr. som riksdagen redan har anslagit. Flera skäl talar för detla. Avsikten är att bolagens fortsatta verksamhet med utgifter för administra­tionskostnader och konsultinsatser samt finansiella engagemang i utveck­lingsprojekt skall bekostas från avkastningen på de medel som bolagen erhåller i inledningsskedet. Särskilda tillskott eller åriig förlusttäckning bör inte kunna komma i fråga. Sannolikt kommer det normalt alt ta flera år från del att bolagen har satsat medel i utvecklingsprojekt till dess de ger avkastning. Det är därutöver nödvändigt att bolagen har möjlighet all satsa i ett flertal projekt för att erhålla riskspridning. Det fordras också att utvecklingsbolagen har en sådan volym att avkastningen ger bolagen möj­lighet att fortlöpande engagera sig i nya utvecklingsprojekt och därmed också utnyttja egen personal. Mot denna bakgmnd bedömer jag alt försla­get i promemorian om ett ytterligare medelstillskott om 25 milj. kr. till vartdera bolaget under en femårsperiod som väl avvägt.

Formerna för landstingens kapitaltillskott bör regleras i ell särskilt avtal som bör godkännas av regeringen. Ytteriigare överiäggningar bör tas upp med bankerna om deras eventuella medverkan i utvecklingsbolagen och formerna för sådan medverkan. Eventuell medverkan från bankerna bör bekräftas genom särskilda avtal som regeringen godkänner.

Jag förordar alltså att vartdera utvecklingsbolag lillförs 25 milj. kr. under en femårsperiod och att dessa medel räknas av mol den regionalpoliliska ramen för budgetåren 1979/80-1983/84 (prop. 1978/79: 112, AU 23, rskr 435). Medlen bör anvisas under förslagsanslaget Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhel.

Prop. 1979/80:125

64

Med hänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag atl regeringen föreslär riksdagen

alt gndkänna vad jag förnrdat nm flnansiering av de regiunala ut­vecklingsbniagen i Jämtlands nch Västerbottens län.

D.    Mineralförsörjning m. m.

Verksamheten vid Sveriges geologiska undersökning (SGU) bedrivs inom fyra program, nämligen Kartering, Information och dokumentation, Prospektering samt Speciella undersökningar. Medel för verksamheten anvisas över anslagen Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kar­tering samt information och dokumentation. Sveriges geologiska under­sökning: Prospeklering m.m. och Sveriges geologiska undersökning: Ut­rustning. Anslagen är reservationsanslag. Under förslagsanslagel Sveriges geologiska undersökning: Uppdragsverksamhet redovisas uppdragsverk­samheten vid SGU.

Sveriges geologiska undersökning

SGU har i skrivelse den 23 januari 1980 redovisat kostnadsökningar under budgetårel 1979/80 till följd av pris- och löneökningar.

Kostnaderna för höjda löner nch traktamenten m. m. till SGU:s persnnal beräknas av SGU uppgå till sammanlagt 8216000 kr., varav dnck 4 790000 kr. avser personal som sysselsätts innm uppdragsverksamhet. SGU hem­ställeratt återstående belupp - 3 426000 kr. - anvisas till SGU. Härav bör 2466000 kr. utgå över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Geolo­gisk kartering saml information nch dokumentation och 960000 kr. över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m.

Kostnadsökningarna på grund av höjda priser på material beräknas av SGU uppgå till 3 107 000 kr., varav 2 353000 kr. avser uppdragsverksam­hel. Av återstoden - 754000 kr. - bör 368 000 kr. utgå över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt infnrmatinn nch dokumentation och 386000 kr. över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m.

Under åttonde huvudtiteln finns uppfört förslagsanslaget Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Vissa av de av SGU angivna kostnadsökningarna är av sådant slag atl de bör täckas från sistnämnda anslag. Regeringen har den 28 februari 1980 beslutat att över detta anslag anvisa ytteriigare 2992000 kr. lill SGU för budgetåret 1979/80.

[61 Dl. Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt infor­mation och dokumentation: För detta ändamål har för budgelåret 1979/80 anvisats ett reservationsanslag av 30816000 kr., varav 299000 kr. på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för innevarande budgetår. Under ansla­get redovisas kostnader och intäkter för programmen Kartering och Infor­mation och dokumentation.

Prop. 1979/80:125

65

Föredraganden

Under detta anslag beräknar jag 235 000 kr. för ökade kosinader på grund av höjda löner och traktamenten m. m. för SGU:s personal. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation på tilläggsbudget III till statsbud­geten för budgetårel  1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 235 000 kr. [7] D 3. Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m. För detla ändamål har för budgetåret  1979/80 anvisats elt reservalionsanslag av 15 534000 kr,, varav 318000 kr. på tilläggsbudget I för innevarande år.

Anslaget avser täcka sådana kostnader för programmen Prospeklering och Speciella undersökningar som inle kan finansieras genom uppdragsin­iäkter.

Föredraganden

Jag beräknar under detta anslag 199000 kr. för ökade kostnader på grund av höjda löner och traktamenten m. m. för SGU:s personal. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att lill Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m.m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 199000 kr.

[8] D 6. Statens gruvegendom. För innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett förslagsanslag a" 64451 000 kr. Medlen dispone­ras av nämnden för statens gruvegendom huvudsakligen för prospektering och brytvärdhetsundersökningar av olika mineralfyndigheter.

I skrivelse den 11 februari 1980 har AB Statsgruvor, som är ett helägt dotterbolag till Luossavaara-Kiirunavaara AB, hemställt om statligt stöd för prospekterings- och undersökningsarbeten i Stollbergsfället i Smedje­backens kommun. Bolaget uppger alt Stulbergsgruvans nuvarande malm­bas beräknas räcka endast till halvårsskiftet 1981. Vid gruvan bryts i dag malm för uivinning av bly-, zink- och järnkoncentral. För alt säkerställa bolagets produktion av bly- och zinkkoncenlrat har sedan år 1975 bedrivits intensiva unersökningar i Stollbergsfället. Resultaten av dessa undersök­ningar har inte påvisat brytvärd malm men getl indikationer på sulfld-mineraliseringar, som ger anledning att fortsätta undersökningarna. Dessa bör påbörjas snarast och beräknas pågå under ca 18 månader. Vid positivt utfall av undersökningarna finns möjligheter att förlänga driften i Stoll-bergsgruvan med fyra till sex år. Den totala koslnaden för arbetet är beräknad till 13,9 milj. kr. varav bolaget endast kan betala hälften.

1 skrivelse den 14 februari 1980 har delegationen för mellansvensk gruvindustri lämnal en översiktlig redogörelse för nlika projekl av pru-spekterings- och undersökningskaraktär i Mellansverige. 1 enlighet med 

5    Riksdagen 1979180. 1 saml. Nr 125

Prop. 1979/80:125

66

sitt uppdrag har delegationen gjort en bedömning av angelägenhetsgraden hns prujekten nch därvid bedömi Stnllbergsprnjektet vara det mest ange­lägna. Sannolikheten att flnna malm i det aktuella områdel bedöms vara myckel god. Delegationen anför att del är angeläget att eventuella åtgärder sätts in skyndsamt om kontinuiteten i sysselsättningen skall kunna upprätt­hållas.

Nämnden fir statens gruvegendom har den 26 februari 1980 yttrat sig över AB Statsgruvors framställning och har därvid - under förutsättning av alt erforderliga medel slälls lill nämndens förfogande - åtagit sig att teckna avtal för statens räkning om medverkan vid finansieringen av del akluella projektet.

Jag flnner projektet vara angeläget och delar delegationens uppfattning alt skyndsamma åtgärder är nödvändiga. Jag förnrdar att kustnaderna beslrids från förevarande anslag. Jag avser alt föreslå regeringen att upp­dra ål nämnden att med förbehåll för riksdagens gudkännande av vad jag nu har förnrdat - teckna avtal med bnlaget nch även i övrigt för statens räkning svara för erfnrderlig medverkan i prujektet. Nämndens erfarenhe­ter av dess medverkan i de under budgeiårei inledda undersökningarna i Bäckegruvan i Riddarhyttan bör därvid kunna nyttjas. Undersökningsar­betet där bedrivs av nämnden med Fagersta AB snm entreprenör.

Om brytning kommer till stånd innm Stnllbergsfältet, bör återbetalning ske. Det ankummer på regeringen att besluta nm närmare villknr för statens medverkan i prujektet.

Med hänvisning lill vad jag har anfört bör anslaget räknas upp med 6 950000 kr.

Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagen

atl till Statens gruvegendom på tilläggsbudget III till slalsbudgeten för budgelåret 1979/80 anvisa ell förslagsanslag av 6950000 kr.

E. Energihushållning

[9] E 5. Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. I statsbudge­ten för budgeiårei 1979/80 har under denna rubrik anvisals ett reserva­tinnsanslag av 300 milj. kr.

Slatens industriverk dispnnerar huvuddelen av anslaget - 290 milj. kr. - för bidrag enligt förurdningen (1975: 422) nm statsbidrag lill energibespa­rande ålgärder innm näringslivet m.m. (nmlryckt 1978:339, ändrad 1979: 554) nch enligt förordningen (1978:985) om särskilt lillägg lill statsbi­drag enligt förordningen (1975:422) um slalsbidrag till energibesparande åtgärder innm näringslivet m.m. De åtgärder sum avses rör företagens byggnader och processer m. m.. små vattenkraftverk samt prototyper och demonslralionsanläggningar m. m.

Med hänsyn tagen lill reservalioner och ianspråklagna bemyndiganden

Prop. 1979/80:125

67

saml till administrationskostnaderna fanns den 1 juli 1979 ca 192 milj. kr. disponibla för bidrag till ålgärder i förelagens byggnader och processer samt till ålgärder rörande små vattenkraftverk. Därutöver fanns ca 60 milj. kr. disponibla till prototyper och demonstrationsanläggningar.

Statens industriverk har i en skrivelse den 8 februari 1980 bl. a. redovisat att verkel under innevarande budgelår t.o.m. den 4 februari 1980 har beviljat bidrag om sammanlagt drygt 143 milj. kr. Verket anger att innelig­gande ansökningar beräknas molsvara bidrag om sammanlagi ca 165 milj. kr. med nuvarande tillämpning av bidragsreglerna. Därutöver uppskattar verket bidragsbehovet för under våren 1980 inkommande ansökningar till sammanlagt ca 245 milj. kr. I skrivelsen rednvisar verkel alt en skärpning av de bidragskriterier snm verkel f. n. tillämpar skulle kunna minska detta medelsbehnv. Även med en sådan skärpning av bidragskriterierna så alt bidrag beviljas endast till de från energisparsynpunkl allra bäsla prujekten räknar verket med att brisl sannlikt knmmer alt uppslå i slulel av della budgetår.

Industriverket föreslår därför bl. a. att verket under innevarande budget­år får dispnnera sammanlagi ytterligare 140 milj. kr. för bidragsverksamhe­len gennm att dels ytterligare 40 milj. kr. anvisas för bidrag till prototyper och demnnstratinnsanläggningar, dels verkets bemyndiganden att under innevarande budgetår besluta om bidrag för åtgärder i företagens processer och byggnader samt rörande små vattenkraftverk, som innebår åtaganden för följande budgetår utökas med 100 milj. kr. öm denna framställning inte bifalls hemställer verket att medel fördelas om från anslagsposten för åtgärder i företagens byggnader, processer m.m. samt åtgärder rörande små vattenkraftverk m. m. till anslagsposten för prototyper och demon­strationsanläggningar m. m.

1 samband med anslagsbehandlingen för innevarande budgetår uttalade näringsutskottet (NU 1978/79:60 s. 62) atl i den mån det skulle uppslå behov av ytterligare medel för bidrag till angelägna projekt bör regeringen kunna återkomma med förslag om medelsanvisning på tilläggsbudget. Riksdagen har inte haft någon erinran mot utskuttets uttalande (rskr 1978/ 79:429).

Ulsknltet har vidare (NU 1979/80: 32) fäsl stur vikt vid att satsningen på energibesparande åtgärder innm näringslivet nch på prolotyper och de­monslralionsanläggningar kan fortsätta i sådan omfattning all välmotive­rade projekt på energihushällningsnmrådet kan genomföras.

Del är enligt min mening angeläget att la till vara den vilja till ökade insatser för atl spara energi som finns inom näringslivel. De insatser som därvid bör priorileras är de som avser att ta fram nya energiekonomiska lösningar genom att demonstrera ny teknik i praktisk tillämpning eller känd teknik i nya sammanhang. Ytterligare medel för bidragsverksamheten bör därför anvisas för bidrag lill prototyper och demonslralionsanläggningar.

Vad gäller verksamheten med statsbidrag till energibesparande åtgärder

Prop. 1979/80:125

68

inom näringslivets byggnader och processer har tidigare anförts (prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 214) atl en nedlrappning av verksamheten bör ske. Inför en sådan nedlrappning och i ett läge med stor konkurrens om bidrags­medlen anser jag det naluriigt aU de kriterier som slatens industriverk tillämpar för bidragsgivningen skärps så att de från energihushållningssyn­punkt mest välmotiverade projekien prioriteras.

Jag beräknar det ytterligare medelsbehnvet under innevarande budgelår för statsbidrag till prototyper och demonslralionsanläggningar lill 40 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl lill Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. på till-läggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 40000000 kr.

KAPITALBUDGETEN

V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[10] 23. Lån till Sveriges geologiska undersökning. Något anslag för detla ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1979/80.

Sveriges geologiska undersökning

I skrivelse den 31 januari 1980 redovisar Sveriges geologiska undersök­ning (SGU) ökade kostnader till följd av påbörjad internationalisering av verksamheten. SGU har i samarbete med konsultexportutredningen (B 1978:03) undersökt förutsättningarna för att sälja tjänster inom sitt område till utlandet. Möjligheterna bedömdes vara så goda alt verksamheten inled­des budgetåret 1978/79. För budgetåret 1979/80 beräknar SGU, med hän­syn tagen till förestående offertarbelen och intensiflerade marknads­föringsåtgärder, att kostnaderna blir 600000 kr. SGU hemställer om ett särskilt anslag för budgetåret 1979/80 om 600000 kr. för utveckling av verkets utlandsverksamhet.

Föredraganden

Den påbörjade internationaliseringen av SGU:s verksamhet är elt viktigt led i strävandena att få till stånd export av ijänster från den offenlliga sektorn. Gjorda marknadsundersökningar visar atl SGU har goda möjlig­heter att självständigt eller i samarbete med olika förelag få ullandsupp-drag. SGU bör därför erhålla stöd för atl i första hand utföra fortsaU offertarbete. Eflersom den internationella verksamheten skall bedrivas under affärsmässiga former förordar jag att stödel lämnas i form av ett lån av 600000 kr. lill SGU. Det ankommer på regeringen att meddela närmare villkor för lånet.

Prop. 1979/80:125

69

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

atl till Lån till Sveriges geologiska undersökning på tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetårel 1979/80 anvisa etl investe­ringsanslag av 600000 kr.

[II] 

24. Lån till KB United Stirling (Sweden) AB & font-family:Verdana'>I prop. 1972:85 (s. 47), 1972: 130 (s. 59), 1973: 170 (s. 49), 1974: 170 (s. 71), 1975/76:25 (s. 77), 1976/77:25 (s. 102), 1977/78:25 (s. 94) och 1978/ 79:101 (s. 45) har redogörelser lämnats för förenade fabriksverkens (FFV) medverkan i utvecklingen av stirlingmotorn. Hittills har FFV för budget­åren 1971/72-1978/79 beviljats investeringsanslag med sammanlagt 47 milj. kr. för flnansiering av stirlingprojektet. FFV har vidare för nämnda ändamål givits rätl att solidariskt med Kockums Air AB teckna borgen för lån i Sveriges Investeringsbank AB intill ett belopp av totalt 110,5 milj. kr. (prop. 1978/79: 101 bil. 11, NU 1978/79: 21, rskr 1978/79: 167).

FFV Industriprodukter AB driver ett utvecklingsarbete rörande en mindre stirlingmolnr. Redngörelse för projektet har lämnats i prop. 1978/ 79: 125 (s. 57). För att bl.a. finansiera detta utvecklingsprojekt har FFV bemyndigats att lämna ett ägartillskott av högst 30 milj. kr. till FFV Företagen AB. Rätten atl lämna ägartillskott är begränsad lill verksam­hetsåret 1979/80. Avsikten är att FFV Förelagen AB i sin tur skall lämna ägartillskott till FFV Industriprodukter AB, för att på detta sätl finansiera ulvecklingen av en mindre sliriingmntor (prop. 1978/79: 125 bil. 11, NU 1978/79:54, rskr 1978/79:447).

Förenade fabriksverken

FFV hemställer i skrivelse den 29 januari 1980 om medel för flnansiering m. m. av siirlingmotorutveckling. Av FFV:s skrivelse framgår i huvudsak följande.

Utvecklingen av slörre sliriingmotorer sker i företaget KB United Stir­ling (Sweden) AB & font-family:Verdana'>I stationära tillämpningar ligger stirlingmotorns styrka gentemnt konkur-

Prop. 1979/80:125

70

rerande energiomvandlare främsl i att med bibehållet goda miljö­egenskaper effektivt kunna utnyttja alla typer av bränslen; gasformiga, flytande, fasta bränslen och solenergi. Decentraliserad elproduktion medger under vissa förutsättningar lägre investeringar såväl i kraftverk som i elnät. Inom vissa länder kommer lokall lillgängliga fasla bränslen i framtiden att bli mycket intressanta för alt producera el och värme. Sär­skilt i Förenta staterna är tillgången gnd på nlika typer av s. k. biomassa-bränslen, som sågspån, flis och halm. I takt med siigande oljepriser väntas priserna på dessa bränslen stiga men ändå bli attraktiva för Inkal produk­tion av elström. Stiriingmolorns huvudkonkurrent i dessa tillämpningar lorde vara dieselmotorer, modifierade för gengasdrift. Stiriingmolorns mil­jöfördelar gör den till ett mycket attraktivt alternativ.

United Stirling dellar även i utvecklingsprogram inom solenergiområdet. Dessa finansieras delvis av amerikanska staten.

En ytterligare stationär tillämpning av stiriingmoturn ulgörs av värme­pumps- nch luftkonditioneringsanläggningar med en stirlingmolor som drivkälla. Denna tillämpning medför en hög tolal verkningsgrad gentemot konventionella förbränningsmotorer.

Vid sidan av stationära tillämpningar är ett andra huvudområde vid United Stirling framdrivningssystem för fordon. Delta område domineras f. n. av ett utvecklingsprogram som bekosias av det amerikanska energi­departementet. Verksamhetsplanen omfattar en sexårsperiod och omslu­ter tntalt ca 95 milj. US-dnllar, varav ca 30 milj. dnllar beräknas tillfalla United Stiriing. Enligt direktiven skall underiag för beslul nm prnduktiuns-program hos en tillverkare föreligga under år 1984. För all dra full nytta av de resultat som framkommer i det amerikanska programmei har en fram-flyttning sketl av United Stiriings tidigare planer på produklion av motorer för specialfordon, såsom gruvfordon, truckar nch stadsbussar.

Förserietillverkning av United Stiriings basmnlnr på 75 kilnwatt beräk­nas starta under år 1984. Egentlig serietillverkning beräknas påbörjas under år 1986.

Den första kommersiella tillämpningen av stirlingmotorutvecklingen i Sverige utgörs av projektet Stiriing Power Pack, som f. n. drivs inom FFV Industriprodukter AB. Syftet med deUa projekt är aU utnyttja en liten stirlingmolor för att alstra ström och värme med ett minimum av störningar i form av skadliga avgaser, buller eller vibrationer. I sin första lillämpning utnyttjas Stirling Power Pack såsom energikälla i ett totalenergisystem för s. k. motor homes i Förenta staterna. Den officiella presentationen av energisystemet för motor homes har väckt ett starkt inlresse såväl bland tillverkare av fritidsfordon som bland andra företag. Ett stort antal företag, myndigheter och organisationer har framfört intresse att utnyttja Stirling Power Pack i olika typer av energisystem. Den oro som flnns på oljemark­naden och som har drabbat försäljningen av fordon i Förenta staterna, har drabbat även försäljningen av motor homes. En ytterligare analys av denna

Prop. 1979/80:125

71

marknad och av andra tillämpningar för Stirling Power Pack har därför påbörjats. Projektet Stirling Power Pack befinner sig f. n. i elt skede av produktionsteknisk utveckling och förberedelse för serieproduktion. För-serieprnduktinnen beräknas slarla under år 1980 uch egentlig serieprnduk-lion några år senare.

Eftersom Stirling Power Pack är den första kommersiella tillämpningen av stirlingmotorn, har detta projekl slor belydelse för det svenska slirling-molorprogrammet som helhel. En framgångsrik lansering av Stirling Power Pack kommer all grundlägga ett förtroende för stiriingmolorns kommersiella möjligheter. Vissa delar av stirlingmotnrerna lämpar sig väl alt tillverka vid FFV:s pruduktinnsenheter. En stnr del av knmpnnenterna i de nlika stirlingmutnrerna knmmer att kunna köpas från övrig svensk industri. Tillverkningen bidrar därför lill ökad sysselsällning hos svenska underleverantörer. Den svenska utvecklingen av sliriingmotorer år ett av alllför få exempel inom landel på ett högleknologiskt projekt med stora utvecklingsmöjligheter. Genom de internationella kontakter som blir ak­tuella inom stiriingulvecklingen skapas en kanal för all motta avancerad teknologi från andra industriländer, framför allt från Förenta slalerna.

FFV anför atl en fastare organisatorisk knytning bör skapas mellan de olika enheter som är engagerade i ulvecklingen och exploateringen av sliriingmotorer. United Stirling bör därför i sin helhel ägas av FFV:s förvaltningsbolag. Detta kan ske genom atl till förvaltningsbolaget över­föra samtliga aktier i Kockums Air AB. Av balanstekniska skäl är det därvid nödvändigt atl United Stirlings balansräkning först rekonstrueras.

När det gäller att tillverka sliriingmotorer har avsikten sedan länge varit att samarbeia med etablerade motortillverkare. Däremot har erfarenheten visal all den grundläggande stirlingmotorutvecklingen inle kan flnansieras enbart genom insatser från enskilda företag.

Verksamheten i United Stirling har t. o. m. ulgången av år 1979 finansi­erats dels genom ägartillskott från FFV och Kockums AB på tillsammans 109 milj. kr., dels genom alt 96,9 milj. kr. har lånats upp i Sveriges Invesleringsbank mot solidarisk borgen av ägarna. FFV:s andel av ägar­tillskottet utgör 54,5 milj. kr., varav 47 milj. kr. motsvaras av särskilda invesleringsanslag. Dessutom har 2,7 milj. kr. lämnals som lån och 4,8 milj. kr. som bidrag från FFV. Bruttokostnaden för utveckling inom United Stirling för åren 1980-1984 beräknas uppgå till ca 240 milj. kr. Från detta belopp avgår beräknade intäkter från betalda utvecklingsuppdrag på ca 130 milj. kr. Nettokostnaden för femårsperioden beräknas därför uppgå till ca 110 milj. kr. i 1979 års kostnadsläge. De kosinader som senare kommer att uppstå i samband med produktionsförberedelser och produk­tion av United Stirlings motorer kommer enligt nuvarande planer att i betydande del kunna täckas genom insatser från samarbetspartners och via banklån. FFV framhåller att det inle är rimligt att flnansiera ett långsiktigt utvecklingsprojekt av denna slorlek med lån med marknadsmässiga krav

Prop. 1979/80:125

72

på räntor och amorteringar. Hitlills upptagna lån bör därför enligt FFV ersättas av lån med villkorlig återbelalningsskyldighet.

Projektet Stirling Power Pack har till skillnad från verksamheten i United Stirling helt finansierais av medel genererade inom FFV. Under perioden 1981-1984 kommer projektet att medföra en successiv mark­nadsintroduktion och produktionsuppbyggnad. Under de första åren kom­mer endast kortare serier atl tillverkas för fältprov och begränsad försälj­ning. De externa intäkterna beräknas under perioden till sammanlagt ca 155 milj. kr. Koslnaden för verksamheten i Sverige och Förenta staterna kommer dels atl innefatta start- och tillverkningskostnader om sammanlagt ca 200 milj. kr., dels kostnader för marknadsföring, viss utveckling och produktionstekniska insatser om sammanlagt 165 milj. kr. Del toiala un­derskottet under intrnduktinnsåren beräknas alltså uppgå till 210 milj. kr. Dessutom finns etl kapitalbehov för rörelsekapital och investeringar.

FFV föreslog i skrivelse lill regeringen den 8 februari 1979 att projektet under budgetåren 1979/80-1981/82 skulle finansieras genom dels FFV:s vinster uiöver gällande avkastningskrav och dels nedsättning av avkast­ningskravet. Statsmakterna beslöt (prop. 1978/79: 125 bil. 

II, 

NU 1978/ 79:21, rskr 1978/79: 167) au projektet för verksamhetsåret 1979/80 skulle finansieras på av FFV föreslaget sätt. Under år 1979 har emellertid resultatutsikterna för FFV under den närmasle femårsperioden försäm­rats. Delta beror främst på stora nedskärningar av det svenska försvarets beställningar. Samtidigt har också resultatutsikterna försämrats för bola­gen knutna till FFV. Denna utveckling medför att FFV saknar möjlighet att själv finansiera projektet på sätl som föreslagits tidigare. FFV föreslår därför att staten inlräder som finansiär på samma sätt som gäller för utvecklingen inom United Stirling.

FFV begär att utan egen koslnad få efterge lämnade lån till United Stiriing på 49,7 milj. kr. och att FFV Företagen AB erhåller etl lån av staten på 96,9 milj. kr. med villkorlig ålerbetalningsskyldighel för att avveckla United Stirlings hittillsvarande lån i Sveriges Investeringsbank. Vidare hemställer FFV om att aktierna i Kockums Air AB överförs lill FFV Företagen AB och att nettokostnaden för den samlade stirlingverk-samheten intill utgången av år 1984 - beräknad till ca 320 milj. kr. i 1979 års kostnadsläge - täcks genom lån med villkorlig återbetalningsskyl­dighet.

Föredraganden

Utvecklingsarbetet på stirlingmotorn fortsätter planenligl, dels med en större mntur snm utvecklas vid United Stirling i Malmö, dels med en mindre mntur snm utvecklas vid FFV Industriprndukter i Linköping.

Enligt vad FFV framhållit har de senaste årens framsteg innm stirling-motnrtekniken kraftigt ökat omvärldens intresse för att använda stirling­motorn i nlika applikatinner. Snm exempel på detta kan nämnas United

Prop. 1979/80:125

73

Stirlings deltagande i ett amerikanskt konsortium som på uppdrag av de amerikanska myndigheterna utvecklar en stirlingmolor för personbilar. Värdel av United Stirlings uppdrag beräknas vara ca 30 milj. US-dollar. United Stirling har erhållit även andra utvecklingsuppdrag för amerikanska företag och myndigheter.

Stirlingmotorns goda miljöegenskaper har tidigare varit det främsta skä­let till satsningen på stirlingmotorutvecklingen. På gmnd av försörjnings­läget i fråga om olja och bensin har stirlingmotorns flerbränsleegenskaper, dvs. möjligheter att driva motorn med en mängd olika bränslen, på senare tid kommit att bli den mest belydelsefulla fördelen med motorn framför andra motorer.

Enligt de nuvarande planerna kommer den mindre stirlingmotorn att introduceras i Stiriing Power Pack i serieleveranser om några år. Serietill­verkning av United Stirlings 75 kilowattsmotor beräknas påbörjas under år 1986. För båda motorerna krävs ytterligare utveckling kombinerad med tids- och kostnadskrävande prov. Det återstående arbetet till lidpunkten då serieleveranserna börjar kommer att föra med sig stora kapitalanspråk.

De pågående projekten för utveckling av sliriingmotorer har kommit att bli utvecklingsprojekt av en storleksordning som det finns få motsvarighe­ter till inom landel. Projekt av denna omfattning fordrar enligt min mening en mycket noggrann genomgång för att kunna motivera stora slatliga kapitalinsatser. Den av statsmakterna nyligen bildade Fonden för industri­ellt utvecklingsarbete (Industrifonden) gör vissa utredningar om stirling­motorns konkurrenssituation gentemot andra framtida motorer och skall lämna förslag till de framtida formerna för drifl av projekten. 1 avvaktan på dessa utredningar är jag nu inte beredd att föreslå en lösning på stirling-projektets långsiktiga finansiering. Först när pågående utredningar är slut­förda under sommaren 1980 finns underlag för att bedöma fömtsättningar­na för atl skapa en långsiklig finansiering för slirlingprojekten. Jag avser därför att återkomma till frågan under hösten 1980.

Det är emellertid nödvändigt att projektens kapitalbehov på kort sikt tillgodoses. För United Stirlings del bedömer jag att detta bör ske genom att bolaget erhåller ett lån med villkoriig återbetalningsskyldighet för sitt nellokapitalbehov för år 1980. I bolagets kostnader ingår ränta och amor­tering för lån till Sveriges Investeringsbank med 23,8 milj. kr. Eftersom staten numera indirekt helt äger United Stirling, bör staten svara för hela det erforderliga kapitalbehovet. Jag beräknar detta för år 1980 lill 46,8 milj. kr. Jag förordar därför att ett anslag av 46,8 milj. kr. avseende lån till KB United Stiriing (Sweden) AB &font-family:Verdana'>6    Riksdagen 1979180. 1 .saml. Nr 125

Prop. 1979/80:125

74

förslag om en långsiklig lösning av flnansieringen av utvecklingskost­naderna för United Stirling. Kapitalskulden till Sveriges Investeringsbank beräknas vid utgången av år 1980 uppgå till ca 83 milj. kr.

Kosinaderna för alt utveckla den mindre stirlingmotorn inom FFV In­dustriprodukter AB har hittills flnansierats genom att vinstmedel inom FFV överiåts till projektet. FFV har hemställt att projektet i fortsättningen skall finansieras av staten. Den uppläggning som skisserats för finansi­eringen i prnp. 1978/79: 125 innebar att prujektet finansierades gennm alt vinstmedel innm FFV överfördes lill projektet. Detta medför att avkast­ningskravet på FFV i viss ulslräckning skulle behöva nedsättas under de kommande åren. FFV:s förmåga att generera vinster har nu kraftigl mins­kat genom att orderingången från del svenska försvaret hastigt har mins­kat. Detta medför också ett ökat behov för FFV att salsa resurser för aU åstadkomma beläggning även med andra civila produkter i sina verkstäder.

Jag anser att frågan om finansiering på lång sikl av utvecklingskost­naderna för den mindre stirlingmotorn bör prövas samtidigt med frågan om finansieringen för den större motorn. I avvaktan på denna prövning anser jag alt kostnaderna för utvecklingen av den mindre stirlingmotorn under andra halvåret 1980 bör finansieras på samma sätt som hittills.

Jag förordar därför att FFV för verksamheten under andra halvåret 1980 bemyndigas att lämna ägartillskott till FFV Företagen AB med högst 19 milj. kr. Riksdagens medgivande härtill bör inhämtas.

FFV har tidigare medgivits rätt att tillsammans med Kockums AB lämna garantiförbindelse avseende det betalningsansvar som kan komma atl åvila United Stirling (Sweden) AB såsom komplementär delägare i det rörelse­drivande KB United Stiriing (Sweden) AB &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:44.0pt;margin-bottom:.0001pt'> 1.     bemyndiga regeringen att medge förenade fabriksverken att läm­

na garantiförbindelse avseende det betalningsansvar som kan

komma att åvila United Stiriing Sweden AB på grund av kapital-

undersko» i KB United Stiriing (Sweden) AB &text-indent:0cm'> 2.

bemyndiga regeringen att medge förenade fabriksverken att för verksamheten under tiden den 1 juli-den 31 december 1980 lämna ägartillskott till FFV Företagen AB med högst 19000000 kr.,

3.

till Lån till KB United Stirling (Sweden) AB &font-family:Verdana'>

Prop. 1979/80:125

75

Bdaga 12

Uidrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser avskrivning av nya kapitalinvesteringar

Under innevarande budgetår har begärts investeringsanslag på tilläggs­budgetarna I-III till gällande statsbudget. 1 enlighet med de principer som hittills har tillämpats bör nu, när avskrivningsbehovel för de nlika investe­ringarna kan överblickas, förslag om erfnrderliga avskrivningsanslag före­läggas riksdagen. Skulle nya avskrivningsbehnv uppkomma eller ändring ske i de till grund för här beräknade avskrivningar liggande förhållandena förutsätter jag alt vederbörliga tillägg nch jämkningar vidtas av riksdagen.

DRIFTBUDGETEN

UTGIFTER FÖR STATENS KAPITALFONDER

II. 

Avskrivning av nya kapitalinvesteringar

Statens affärsverksfonder. På tilläggsbudget 1 har anvisats ett belopp av 288 milj. kr. för anskaffning av ny lågfärja. För att kompensera slatensjärnvä­gar (SJ) för de merkostnader som upphandlingen ger upphov till bör ell avskrivningsanslag om 160 milj. kr. ställas till SJ:s förfogande i samma relativa takt som betalningarna sker. Ett avskrivningsanslag om 160 milj. kr. bör nu tas upp för detta ändamål.

På tilläggsbudget I har också anvisats 275 milj. kr. till särskilda investe­ringar i järnvägsanläggningar i Norrbottens län. Investeringarna beräknas inte kunna ge full förräntning. Med hänsyn härtill bör ett avskrivningsan­slag om 195 milj. kr. föras upp.

Statens allmänna fastighetsfond. Enligt gällande regler för avskrivning av investeringar i allmänna fastighetsfonden utgör grundavskrivning för för­vallningsbyggnader 25 % av anläggningskostnaden och för byggnader för

Prop. 1979/80:125

76

kriminalvården, sjukhus, forskningsinstitut och skolor 50%. Investeringar i mark avskrivs inte.

Med lillämpning av dessa grunder bör avskrivningsanslag på tilläggsbud­get uppföras i enlighet med följande sammanställning.

Anslag

Investering     Avskrivning

kr.             kr.

Justitiedepartementet

Polishus m.m.

17500000

43750(H)

Vissa byggnadsarbeten för

kriminalvården

21000000        I05(X)000

Handelsdepartementet

Vissa byggnadsarbeten vid

tullverket

2.SOOO00

625 000

Fonden för låneunderstöd. På tilläggsbudget I har anvisats I milj. kr. för lån till Lewi[REDACTED_EFTERNAMN] Stiftelse för fliantropisk verksamhel. Lånet är ränle- och amorteringsfritt. Med hänsyn härtill bör för detla ändamål etl avskriv­ningsanslag om I milj. kr. tas upp.

Staten, Sigtunastiftelsen och Sigtunaskolans aktiebolag har den 13 sep­tember 1979 träffat avtal angående riksinlernatskola m. m. i Sigtuna. För 

att stärka den ekonomiska gmndvalen för riksinternatskolan skall staten enligt avtalet lämna ell lån på 5 milj. kr. Delta lån skall vara ränte- och amorteringsfritt under tiden fram till den 1 juli 1985. På tilläggsbudget I har anvisats ett belopp om 5 milj. kr. till lånefonden för riksinternatskoleverk-samhet m. m. i Sigtuna. Anslaget bör skrivas av helt. Jag tar upp ett av­skrivningsanslag om 5 milj. kr.

På tilläggsbudget 11 har anvisats 8 milj. kr. för lån till teko-, sko- och garveriinduslrier. Lånet är ränte- och amorteringsfritt, varför elt avskriv­ningsanslag om 8 milj. kr. bör föras upp.

På tilläggsbudget II har 2 milj. kr. anvisats för försörjningsberedskaps­lån. På tilläggsbudget III föreslås 5,1 milj. kr. anvisas för samma ändamål. Lånen är ränte- och amorteringsfria. Jag tar upp ett avskrivningsanslag om 7,1 milj, kr.

För avskrivningslån till Berol Kemi AB har på tilläggsbudget 11 anvisals ett anslag om 2 milj. kr. för lån till kemisk industri. Anslaget bör skrivas av hell. För detta ändamål bör etl avskrivningsanslag om 2 milj. kr. nu föras upp.

Under åberopande av det anförda hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

att lill Avskrivning av nya kapitalinvesteringar i härefter angivna fonder på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/ 80 anvisa följande reservationsanslag, nämligen

Prop. 1979/80:125

77

Statens affärsverksfonder

Kommu ni kat innsdeparle men tet

Anskaffning av ny tågfärja

160000000

Särskilda investeringar i järnvägsan­

läggningar i Norrbottens län

195 000000

Statens allmänna fastighetsfond

Juslitiedepartementel

Polishus m.m.

4 375 000

Vissa byggnadsarbelen för kriminalvården

10500000

Handelsdepartementet

Vissa byggnadsarbeten vid tullverket

625 000

Fonden för låneunderstöd

Socialdepartementet

Lån till Lewi[REDACTED_EFTERNAMN] Stiftelse för

filantropisk verksamhel

1000000

Utbildningsdepartementet

Lånefonden för riksinternalskoleverksamhet

m.m. i Sigtuna

5000000

Handelsdepartementet

Lån till teko-, sko- och garveriinduslrier

8000000

Försörjningsberedskapslån

7 lOOOOO

Lån flll kemisk industri

2000000

Prop. 1979/80:125

79

Bilaga 13

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1980-03-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 såvitt avser avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförlusler

DRIFTBUDGETEN

UTGIFTER FÖR STATENS KAPITALFONDER

111. Avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförlusler. På fonden för oreg­lerade kapitalmedelsförlusler, vilken förvallas av riksgäldskontoret, redo­visas förlusler som har uppkommit på slatens kapitalfonder och överförts till fonden i den ordning regeringen har bestämt i varje särskilt fall.

I statsbudgeten för budgetåret 1979/80 finns uppfört ett anslag av 1 milj. kr. för reglering av uppkommande kapitalmedelsförlusler.

Riksdagen beslutade under hösten 1977 om riktlinjer för en modernise­ring av det statliga budgetsystemet (prop. 1976/77: 130, FiU 1977/78: 1, rskr 1977/78: 19). Denna skulle genomföras till budgetåret 1980/81. Som en följd av budgetmoderniseringen upphör fonden för oreglerade kapitalmedelsför­lusler.

Avskrivning mot fonden för oreglerade kapiialmedelsföriuster har hit­tills gjorts per den 30 juni varje år och bör även göras per den 30 juni 1980. Enligt en skrivelse från riksgäldskontoret den 14 februari 1980, utgjorde behållningen på fonden per den 30 juni 1979 drygt 822 milj. kr.

Slatensjärnvägar (SJ) har i skrivelse den 12 oktober 1979 anmält att den erforderliga minskningen av avsättningarna lill värdeminskningskontol för budgetåret 1978/79 uppgår till 113463 000 kr., varmed avskrivningarna har minskats enligt regeringens medgivande.

Regeringen medgav i beslut den 15 november 1979 med stöd av riksda­gens beslut (prop. 1978/79: 125 bil. 15, FiU 1978/79:45, rskr 1978/79:457) att SJ per den 1 juli 1979 från fonden för oreglerade kapitalmedelsförlusler fick föra över 113 463 000 kr. till värdeminskningskontot för statens järnvä­gars fond.

I enlighet med riksdagens trafikpolitiska beslut våren 1979 (prop. 1978/

Prop. 1979/80:125

80

79:99, TU 1978/79: 18, rskr 1978/79:419) har SJ avlastats vissa kosinader för att möjliggöra försök med rabatter och andra prisåtgärder på persontra­fiksidan. Regeringen har med ledning av riksdagens ställningstagande, i beslut den 7 juni 1979 med fastställande av statens järnvägars driftstat för budgetåret 1979/80, bemyndigat SJ att för budgetåret 1979/80 dels minska avsättningarna till värdeminskningskontot för SJ:s fond med 150 milj. kr., dels per den 1 juli 1980 föra över molsvarande belopp till värdeminsknings­kontot. Regeringen medgav härutöver att räntan på disponerat statskapital fick sättas ned med 65 milj. kr. vid beräkning av förräniningskravet för budgetåret 1979/80.

SJ:s ekonomiska situation f.n. inger farhågor för aU verkel inte skall uppnå full kostnadstäckning för innevarande budgetår. Hur stor brislen blir beror på hur kostnads- och intäktsulvecklingen samt trafikefterfrågan ulvecklas framtill budgetårets slut. Regeringen barden 7 juni 1979 givit SJ i uppdrag att i mars 1980 inkomma med en redogörelse för de ålgärder som man planerar vidta för att nå sitt ekonomiska mål.

För att det inte skall uppstå underskott i resultaträkningen för SJ för budgetåret 1979/80 har regeringen för avsikt att medge att SJ får minska avskrivningarna med det belopp som kan behövas för att inte rörelseun­derskott skall behöva redovisas. Regeringen har för avsikl att uppdra åt SJ att, sedan bokslutet fastställts, anmäla till regeringen med vilket belopp avsättningarna till värdeminskningskontot minskats.

Eftersatta avskrivningar leder till att det förräntningspliktiga kapitalet blir större än avsett. För att ej belasla SJ med detta bör, i enlighet med den metod som anges i prop. 1978/79: 99 om en ny trafikpolitik, det statskapital som SJ skall förränta skrivas ned med del belopp med vilket avskrivningar­na fått minskas. Detta bör ske per den 1 juli 1980 genom anlitande av fonden för oreglerade kapiialmedelsföriuster. Regeringen kommer att be­sluta om nedskrivningen sedan SJ har anmält med vilket belopp man har minskat avskrivningarna.

Investeringarna i Trollhätte kanal och Södertälje kanal har under åren 1972-1975 resp. 1973-1976 uppgått lill sammanlagi ca 110 milj. kr. I prop. 1977/78: 13 om nylt system för de slalliga sjöfartsavgifterna, m. m. behand­lades bl. a. frågan om avgiftsuttag för trafiken på Trollhätte och Södertälje kanaler. Mot bakgrund av förutsatt avgiftsnedsättning och den akluella trafikutvecklingen i kanalerna bedömdes del t. v. inte möjligt att täcka kapitalkostnaderna förgjorda investeringar. Med hänsyn härtill förordades att de årliga avskrivningarna t. v. borde täckas genom anlilande av fonden för oreglerade kapiialmedelsföriuster. Något krav på avkastning borde t. v. heller inle ställas. Härvid förutsattes att bl.a. den framflda Irafik- och kostnadsutvecklingen fick avgöra hur frågan om kapitalkostnaderna i ka­nalerna slutligt skulle lösas. Förslagen i propositionen godtogs av riksda­gen (TU 1977/78:8, rskr 1977/78: 102).

Omläggningen av del statliga budgetsystemel fr.o.m. budgetåret 1980/

Prop. 1979/80:125

81

81 omöjliggör framdeles den lösning, med anlitande av fonden för oregle­rade kapiialmedelsföriuster för avskrivningar, som f. n. tillämpas. Trafik­utvecklingen på de båda kanalerna torde heller inle för framliden medge att kapilalkostnaderna för gjorda investeringar kan täckas genom avgifter. Det gäller även för de investeringar som gjorts under senare år. Frågan om kapitalkostnaderna för gjorda investeringar i Trollhätte och Södertälje kanaler bör därför få en slutlig lösning. Efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementet och chefen för industridepartementet för­ordar jag en nedsättning av statskapitalet i Trollhälte kanal med upp lill 92 507 530 kr. och i Södertälje kanal med 35 248 000 kr.

I prop. 1979/80: 100 (bil. 3 s. 13 och bil. 7 s. 74) anmäldes atl en förändrad finansieringsform kommer att tillämpas för försvarets investe­ringar fr.o. m. budgetåret 1980/81. Tidigare har utgiftsramarna belastats med dels investeringsutgifter, dels kapitalkostnader. Utgiftsramarna har inför budgetåret 1980/81 minskats med belopp motsvarande de beräknade kapitalkostnaderna och kommer framdeles endast att belastas med inve­steringsutgifterna. Som en följd härav bör kapitaltillskotten till investering­ar i mark och byggnader för ändamål inom försvarsdepartementets verk­samhetsområde i fortsättningen skrivas av med 100%. Den förändrade finansieringsformen medför att även lidigare investerat kapital bör skrivas av helt.

På byggnadsstyrelsens delfond av statens allmänna fastighetsfond re­dovisade byggnader för försvarets forskningsanstalt och civilförsvarssty­relsen (inkl. vissa skyddsrumsanläggningar) motsvarade en kapitalbehåll­ning den 30 juni 1979 av 73 365 129:43 kr. Den 30 juni 1980 beräknas motsvarande värde lill ca 82 milj. kr.

Kapitalbehållningen på försvarets delfond av statens dalamaskinfond var den 30 juni 1979 67905 969: 88 kr. och beräknas den 30 juni 1980 vara ca 70 milj. kr.

Kapitalbehållningen på försvarets fastighetsfond var den 30 juni 1979 2859582 528:53 kr. och beräknas den 30 juni 1980 vara ca 3 [REDACTED_TELEFONNUMMER] kr.

Regeringen har genom beslut den 13 december 1979 avskrivit 11,4 milj. kr. av de lån till processutveckling i Ranstad om sammanlagt 24 milj. kr. som för budgetåret 1977/78 har lämnats till Luossavaara - Kiirunavaara AB (LKAB) och som efter riksdagens godkännande (prop. 1978/79: 100 bil. 17 s. 211. NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429) överförts lill Ranslad Skifferaktiebolag som bedriver verksamheten i Ranstad och ägs av ASA, LKAB och Sludsvik Energiteknik AB. Det sålunda avskrivna lånet bör täckas med anlitande av fonden för oreglerade kapitalmedelsförlusler.

Studsvik Energiieknik AB har i skrivelse lill regeringen den 26 juni 1979 hemställt om särskilda bidrag till verksamheten samt om kapitaltillskott för rekonstruktion av bolagets finansiella ställning. Riksdagen har i skrivelse den 28 november 1979 anmält sina beslul med anledning av propositionen 1979/80: 18 om medelslillskotl till Sludsvik Energiteknik AB, m.m. (NU 1979/80: 7. rskr 1979/80:40).

Prop. 1979/80:125

82

Regeringen föreskrev i beslul den 20 december 1979 att, som en del i en ekonomisk reknnstruktinn av Studsvik Energiteknik AB, lån till förelaget om sammanlagt 11 075 000 kr. skall efterges.

Regeringen uppdrog i samma beslul åt kammarkollegiet all per den I juli 1979 mot fonden för oreglerade kapitalmedelsförlusler efterge 5,5 milj. kr., 350000 kr. resp. 5 225000 kr. av de lån som Aktiebolaget Atomenergi under budgetåren 1971/72-1973/74 erhållit från investeringsanslaget Lån till Aktiebolaget Atomenergi.

Under fonden för låneunderstöd har anvisals etl invesleringsanslag om 47 milj. kr. för lån till Åreprojektet (prop. 1976/77:98, KrU 1976/77:46, rskr 1976/77:38). Av detta belopp har 30 milj. kr. disponerats för lån till Åre Lift- och Kabinbane AB (ÅKAB). Chefen för jordbruksdepartementet förordar denna dag att regeringen efterger slatens fordran på ÅKAB om 30 milj. kr. för att bolaget därmed skall kunna bedriva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. Med hänsyn härtill bör ifrågavarande tillgångspost sållas ned gennm anlilande av funden för oreglerade kapiialmedelsförius­ter.

En viss reserv är nödvändig för atl täcka kommande avskrivningsbehov. Jag förordar därför att 3 500 milj. kr. anvisas för ytterligare regleringar av nreglerade kapitalmedelsförlusler.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen atl besluta om nedsättning av slalens järn­vägars kapital i enlighet med vad jag har anförl,

2.

lill Avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförlusler på tilläggs­budget III flll statsbudgeien för budgetårel 1979/80 anvisa elt anslag av 3 500000000 kr.

Prop. 1979/80:125

83

Bilaga 14

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop. 1979/80:125 begärda anslag

på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1979/80

DRIFTBUDGETEN

A. Egentliga statsutgifter

IV.  

Försvarsdepartementet

H 9     FN-styrkors verksamhet utomlands, reservations­

anslag

40700000

V.  Socialdepartementet

A 2     Kommittéer m. m., reservationsanslag

7800000

E 7     Statens bakteriologiska laboratorium: Driflbidrag,

reservationsanslag

8 800 000

G 3     Karolinska sjukhuset: Utrustning, reservations­

anslag

1000000

VI.  

Kommunikationsdepartementet

D 9     Investeringsbidrag till utbyggnad av Visby hamn,

reservationsanslag

102000000

VII. Ekonomidepartementet

A 3     Kommittéer m.m., reservationsanslag

1000000

VIII. Budgetdepartementet

A 3     Kommittéer m.m., reservationsanslag

4000000

IX.  

Utbildningsdepartementet

B 13   Bidrag till Svenska riksteatern. reservationsanslag

2072000

B 14   Bidrag till Operan och Dramatiska teatern, reserva­

tionsanslag

5 858000

B 15   Rikskonsertverksamhet, reservationsanslag

487000

D 52   Bidrag till en svensk expedition till Arktis, reserva­

tionsanslag

1900000

A". Jordbruksdepartementet

A 3     Kommittéer m.m., reservationsanslag

2000000

G 8     Inredning och utmstning av lokaler vid Sveriges

lantbruksuniversitet m. m., reservationsanslag

13000000

Prop. 1979/80:125

84

H 18 Sanering av BT Kemis område i Teckomatorp, re­

servationsanslag

4 500 000

I 2 Slöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m., reserva­

tionsanslag

15 000 000

XI.

Handelsdepartemenlet A 2     Kommittéer m. m., reservalionsanslag

2000000

XII. Arbetsmarknadsdepartementet A 2     Kommittéer m. m., reservationsanslag B 2     Bidrag till arbetsmarknadsutbildning C 8     Bidrag till yrkesinriktad rehabilitering D 3     Åtgärder för invandrare, reservationsanslag

4500000

IIOOOO 000

10100000

150000

XIII. Bostadsdepartementet D 7     Lantmäteriet: Täckning av föriuster i förrättnings­verksamheten, /örj/agjwMi/aj?

9900000

A3 A4 D I

D3

D6 E5

XIV. Industridepartementet Kommittéer m. m., reservationsanslag Extra ulgifter, reservationsanslag Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kar-tering samt information och dokumentation, reser­vationsanslag

Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m., reservationsanslag Statens gruvegendom, förslagsanslag Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m., reservalionsanslag

Summa egentliga statsutgifter

13 500000 67 000

235000

199000 6950000

40000000 407718000

B. Utgifter för statens kapitalfonder

II. Avskrivning av nya kapitalinvesteringar

A. Statens affärsverksjonder Kommunikationsdepartementet 3 a      Anskaffning av ny lågfärja 3 b     Särskilda invesleringar i järnvägs­anläggningar i Norrbottens län

160000000 195000000

B. Statens allmänna fastighetsfond

Justitiedepartementet

Polishus m. m.

Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården

4 375 000 10500000

Prop. 1979/80:125

Handelsdepartementet 14       Vissa byggnadsarbeten vid tullverket

E. Fonden Jör låneunderstöd Sncialdepartemenlel I a      Lån till Lewi Pethms Stiftelse för filantropisk verksamhet

85

625 000

1000000

Utbildningsdepartementet 2 a      Lånefonden för riksinternalskoleverk­samhet m. m. i Sigtuna

5000000

Handelsdepartementet

4

Lån till teko-, sko- och garveriinduslrier

5

Försörjningsberedskapslån 5 a      Lån lill kemisk industri

8000000 7 100000 2000000

111. Avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförlus­ler

Avskrivning av oreglerade kapiialmedels­

föriuster

3 500000000

Summa utgifter för statens kapitalfonder     [REDACTED_PERSONNUMMER]

Summa för driftbudgeten      [REDACTED_PERSONNUMMER]

KAPITALBUDGETEN

11. Statens allmänna fastighetsfond

Handelsdepartementet 16      Vissa byggnadsarbeten vid tullverket

V. Fonden för låneunderstöd

Handelsdepartementet 9        Försörjningsberedskapslån

2500000

5 100000

Industridepartementet

23

Lån till Sveriges geologiska undersökning

600000

24

Lån till KB United Stiriing (Sweden) AB & font-family:Verdana'/span> 46 800000

Summa för kapitalbudgeten

55000000

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1980