Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 60 år 1974

Prop. 1974: 60

Nr 60

Kungl. Maj:ts proposition angående organisation för Sveriges geologiska undersökning, m. m.; given den 8 mars 1974.

Kungl. Majrt vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över industriärenden, föreslå riksdagen alt bifalla de förslag om vars avlålande till riksdagen föredragande departementsche­fen hemställt.

CARL GUSTAF

RUNE B.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen redovisas förslag till organisation för Sveriges geolo­giska undersökning (SGU). För SGUrs verksamhet föreslås för nästa budgetår anslag på totalt 44,9 mUj. kr.

1    Riksdagen 1974.1 saml. Nr 60

Prop. 1974: 60

Utdrag av protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av Halland, i statsrådet den 8 mars 1974.

Närvarande: stalsminislern[REDACTED_EFTERNAMN], ministem för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för industrideparlemenlet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om or­ganisation för Sveriges geologiska undersökning m. m. och anför.

I prop. 1974r 1 (bU. 15 s. 95) har Kungl. Majrt föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1974/75 be­räkna

1.

lUl Sveriges geologiska undersökning: Förvaltningskostnader elt förslagsanslag av 9 975 000 kr.

2.

till Sveriges geologiska undersökning: Kartarbeten m. m. elt re­servationsanslag av 4 037 000 kr.

3.

till Sveriges geologiska undersökning: Utrustning ett reservations­anslag av 730 000 kr.

4.

till Sveriges geologiska undersökning: Prospektering ell reserva­tionsanslag av 21,9 milj. kr.

5.

till Sveriges geologiska undersökning: Uppdragsverksamhet ett för­slagsanslag av 600 000 kr.

Jag anhåller att nu få la upp dessa frågor.

Inledning

Enligl statsmakternas beslut (prop. 1971 r 29, InU 1971 r 15, rskr 1971 r 196) skall Sveriges geologiska undersökning (SGU) omlokaliseras till Uppsala och Luleå. Riksdagen har vidare i maj 1973 godkänt av Kungl. Majrt framlagda riktlinjer för SGUrs verksamhet och organisation (prop. 1973r 41, NU 1973r 54, rskr 1973r 225). Med stöd av Kungl. Majrts be­myndigande den 6 april 1973 tillkallades en särskild organisationskom-mittéi med uppgift att utarbeta ett detaljerat organisalionsförslag för SGU, att lägga fram förslag så att verksamheten vid SGU kan bedrivas i enlighet med programbudgeteringens principer och all översiktligt be­räkna behovet av lokaler, utmstning och övriga resurser på de båda

1 Expeditionschefen Hans[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, numera generaldirektören Gun­nar Ekeväm, avdelningschefen Jan[REDACTED_EFTERNAMN], förre generaldirektören Karl Albert Lindbergson och kanslirådet Gerhard Rundquist.

Prop. 1974:60

3

lokaliseringsorterna. Organisationskommittén avgav i januari 1974 be­tänkandet (Ds 11974r 1) SGUrs framtida organisation.

Nuvarande förhållanden

SGU är central förvaltningsmyndighet för ärenden om landets geolo­giska beskaffenhet. Verksamheten regleras i en provisorisk instmktion (1965r 649, ändrad genom Kungl. Majrts brev den 3 juni 1966). Enligt denna ingår i SGUrs uppgifter bl. a. att verkställa berggmnds- och jordartskartering, att uppsöka och undersöka förekomster av malmer och andra tekniskt användbara mineral, berg- och jordarter saml all företa undersökningar i hydrogeologiska syften. SGU skall också bedriva forskning av såväl vetenskaplig som praktisk natur med sär­skild uppmärksamhet på frågor av betydelse för näringslivets utveck­ling och tillgodoseendet av samhäUeliga behov. Resultaten av verksam­heten skall göras tillgängliga för allmänheten genom kartor, uppsatser m. m. SGU har vidare att inom sitt verksamhetsområde tillhandagå andra myndigheter med geologiska utredningar och får utföra sådana utredningar även ål kommuner och enskilda.

Syftet med den geologiska karteringen är att tillgodose samhällets be­hov av geologisk information för ohka ändamål, t. ex. samhällsplanering, industrilokalisering, prospektering efter malmer och andra mineral samt utvinning av nyttiga berg- och jordarter. De geologiska kartoma är vi­dare vikliga som underlag vid vallenläklsulredningar och nalurvårdsin­venleringar. Karleringsarbelet är i huvudsak koncentrerat lUl mellersta och södra Sverige emedan behovet av geologisk information är särskilt stort i tätt befolkade och expansiva områden. Karteringen omfattar jord­artskartering, berggmndskartering och geofysisk kartering. Vissa hydro­geologiska kartblad har utgetts på försök. SGU deltar också i framställ­ningen av internalionella översiktskartor. Alla kartor utom de geofysiska, vilka f. n. utges tillsammans med berggmndskartorna, publiceras i sär­skilda serier. Prissättningen på kartorna utgår från principen att inkoms­terna av försäljningen av samtliga kartexemplar i en upplaga skall mot­svara kostnaderna för tryckningen av hela upplagan. Svenska repro­duktions AB handhar kommissionslager och försäljning av SGUrs kartor.

SGUrs prospekteringsverksamhet inleddes under första världskriget då det rådde brist på vissa basmetaller. Under de senaste decennierna har denna verksamhet successivt ökat i omfång. F. n. går ca två tredjedelar av SGUrs anslag till prospektering. I allmänhet inriktas prospekteringen på mineral för vilka en utökning av industrins råvambas bedömts vara önskvärd.

Dokumentationsverksamheten inom SGU bedrivs f. n. både som elt led i del löpande karterings- och prospekteringsarbetet och som en själv­ständig verksamhet inom de hydrogeologiska och geofysiska ämnesom-

Prop. 1974: 60

4

rådena. Någon löpande och systematisk allmän geologisk dokumenta­tionsverksamhet förekommer inle. Vidare bedriver SGU informations­verksamhet bl. a. i form av utställningar och informationsservice gent­emot allmänheten. Vid SGU finns dessutom ett geovetenskapligt biblio­tek, ett museum över Sveriges geologi saml omfattande samlingar av geologiskt material.

Vid sidan av sina reguljära arbetsuppgifter åtar sig SGU som nämnts även uppdrag inom geologiska tiUämpningsområden. De viktigaste ty­perna av uppdrag är mineralundersökningar, grundvattenundersökning­ar och anläggningsgeologiska utredningar. Verksamheten är av tämligen begränsad omfattning jämfört med övriga huvuduppgifter.

Vid SGU bedrivs även forsknings- och utvecklingsarbete på del geo­logiska området. Arbetet är främst inriktat på metod- och instrument-utveckling.

SGU är f. n. organiserad på tre byråer och tre avdelningar. Dessa är allmänna byrån, kartbyrån, malmbyrån, kemiska avdelningen, geo­fysiska avdelningen och administrativa avdelningen. Verket har filialer i Kiruna, Mala, Lovö,[REDACTED_EFTERNAMN] och Göteborg. Chef för SGU är en gene­raldirektör. Verket hade den 1 oktober 1973 sammanlagt 527 anställda, varav 318 löneplansanställda.

Beslut om omlokalisering och ny organisation

Som nyss nämnts har statsmakterna beslutat att SGU skall lokaliseras tUl Uppsala och Luleå. Omfattningen av SGUrs nuvarande verksamhet i Mala skall inte påverkas av omlokaliseringen (prop. 1971 r 29 s. 132).

Vidare har, som nyss redovisats, statsmakterna under år 1973 fast­ställt riktlinjer för SGUrs verksamhet och organisation. SGU skall en­ligt dessa riktiinjer ha följande huvuduppgifter allmän geologisk kartiäggning,

geologisk dokumentation och information,

uppdragsverksamhet.

Betydelsen av den geologiska karteringen betonas. Denna skall bekos­tas med allmänna medel och resultaten skall vara offentiiga. Användar­na av geologiska kartor skall utöva elt större inflytande på SGUrs kar-tering än f. n.

Uppgifter om geologiska förhåUanden som tillfäUigt bhr tillgängliga genom bergarbelen m. m. bör tillvaratas och sammanställas av SGU. Del är dessutom angeläget all den nuvarande dokumentationsverksam­heten beträffande gmndvatlenfrågor och geofysiska frågor fortsätter. SGU skall fungera som centralt geologiskt arkiv- och dokumentations­organ i landet och som museum vad avser mineral saml jord- och bergarter. Vidare skall SGU kunna tUlhandahålla sakuppgifter avseen­de geologiska, geofysiska och geokemiska observationer och analyser.

Prop. 1974: 60

5

Uppdragsverksamheten bör ges en betydligt mer framträdande plats inom SGUrs verksamhet än den f. n. har. Tänkbara uppdragsgivare till SGU är såväl statliga myndigheter som kommuner, förelag och enskUda personer. SGUrs prospektering, som f. n. finansieras genom direkta anslag till SGU, skall i framtiden bedrivas i form av uppdragsverksam­het. Tänkbara uppdragsgivare i della sammanhang är bl. a. statens in­dustriverk, nämnden för statens gruvegendom och sådana företag som är beroende av mineralråvaror eller bedriver mineralutvinning. Övergång­en till uppdragsverksamhet skall ske successivt.

Målet för SGUrs forsknings- och utveckhngsarbete skall vara att hålla SGUrs verksamhet i nivå med den vetenskapliga och tekniska utveck­lingen såväl i Sverige som i utlandet.

Vidare skall enligl riktiinjerna SGU ledas av en styrelse. SGU skall organiseras på fem enheter, nämligen en berggrundsenhel, en kvarlär-och hydrogeologisk enhet, en geofysisk enhet, en geokemisk enhet och en administrativ enhet. Vad gäller fördelningen av SGUrs verksamhet mellan de båda lokaliseringsorterna skall huvuddelen av berggrunds-enheten, den geofysiska enheten med undanlag för vissa funktioner och större delen av den geokemiska enheten förläggas till Luleå. Övriga delar av SGU skall förläggas till Uppsala. Berggrundsenhelen skall, med hänsyn till behovet av täta kontakter med den övriga verksledningen under den nya organisationens inledningsskede och i avvaktan på att högskolan i Luleå byggs upp, under en övergångstid ledas från Upp­sala.

Organisationsfrågor m. m. Organisationskommittén

SGU:s mål ocli verksamhet

Kommittén formulerar del övergripande målet för SGUrs verksam­het på följande sätt.

SGUrs mål är att klarlägga och sprida kännedom om landets geo­logiska beskaffenhet och därmed ge bästa möjliga ledning för beslut om utnyttjande av landskapet, särskUl berggrund, jordlager och grund­vatten.

Med utgångspunkt i de riktlinjer för SGUrs verksamhet som angetts i prop. 1973 r 41 skisserar kommittén tänkbara utvecklingslinjer och föreslår vissa förstärkningar av SGUrs organisation. Kommittén före­slår dessutom att vissa aspekter av SGUrs verksamhet utreds ytterligare inom SGU.

Enligl kommittén kommer behovet av geologiska kartor liksom an­talet karlserier på sikt att öka. Härför talar bl. a. att de geologiska för-

Prop. 1974: 60

6

utsättningarna för markexploalering har kommit att uppmärksammas allt mer. Vidare har konflikten mellan exploaterings- och bevarande­intressen blivit allt tydligare och större krav har därför kommit alt stäl­las på beslutsunderlaget i varje enskilt fall. Behovet av ökad kartering gäller såväl jordarts- och berggrundskarteringen som den geofysiska och hydrogeologiska karteringen. Produktionen av hydrogeologiska kartor, som f. n. sker som försöksverksamhet, får enligl kommittén troligen ses som en permanent verksamhet. Kommittén väcker, utan alt ta ställning, frågan om inle geofysiska kartor skall ges ut i en separat serie. Vad gäller geokemiska kartor betraktar kommittén det som en trolig utveckling på längre sikt all reguljär geokemisk kartering kommer tUl stånd.

Del är angeläget att inriktningen av den framlida dokumentations­verksamheten övervägs, anför kommittén vidare. Bl. a. måste frågan om vUka slag av företeelser som bör dokumenteras lösas. Kommittén föreslår att SGU för budgetåret 1974/75 erhåller 100 000 kr. för ut­redningar härom. SGUrs verksamhet ställer dessutom stora krav på teknisk-vetenskaplig informations- och dokumentalionsservice, vari in­går bl. a. bevakning av svensk och utländsk litteratur på geoområdet. För utredningar i samband med uppbyggnaden av en aktiv litleralur-tjänst vid SGU behövs enligt kommittén 60 000 kr. under budgetåret 1974/75. Den ökade betydelse som informationsverksamheten i fram­tiden får för SGU kommer all ställa högre krav på en effektiv ledning och samordning av verksamheten. Kommittén föreslår därför att en tjänst som sektionschef med huvudansvar för informations- och doku­mentationsverksamheten och en tjänst som handläggare med ansvar för samordningen av SGUrs utåtriktade information inrättas.

Kommittén anser vidare alt en fortsatt utveckling i riktning mol ett mer intensivt utnyttjande av kemiska analyser och automatisk databe­handling i SGUrs verksamhet är trolig. Kommittén föreslår att ett särskUt utvecklingsprojekt för automatisk dalabehandling skall inledas vid SGU. Projektet bör syfta till att utveckla datorbaserade bearbet-ningsmetoder för användning i SGUrs verksamhet. Häri ingår såväl anpassning av automatiska dalabehandlingsmeloder till nya tiUlämp-ningsområden t. ex. kartframställning som utveckling av de me­toder som används f. n. Kommittén föreslår alt SGU för budgetåret 1974/75 erhåller elt medelstUlskott av 100 000 kr. för utredningar m. m. i samband med detta projekt.

Kommittén bedömer förulsällningarna för en ökning av SGUrs upp­dragsverksamhet som goda. Detta gäller framför aUt på miljövårdsom­rådet, där SGUrs kompelens inom bl. a. geokemin bör kunna komma till användning, och på del anläggningsgeologiska området.

Prop. 1974: 60

7

Organisation och lokalisering

Kommittén har beträffande detaljorganisationen genomgående sökt finna organisatoriska lösningar som liUåter alternativa utvecklingslinjer vad gäller den framtida verksamheten. Eftersom den nya organisationen skall gälla från den 1 juli 1974 medan omlokaliseringen av SGU be­räknas ske först i slutet av år 1977 eller början av år 1978 har kom­mittén dessutom i syfte alt begränsa ett eventuellt behov av organisa­toriska förändringar i samband med omlokaliseringen sökt finna en så flexibel organisatorisk lösning som möjligt.

Kommittén har vid utformningen av sitt förslag till fördelning av SGUrs personal mellan de båda lokaliseringsorterna utgått från de riktlinjer som anges i prop. 1973 r 41 beträffande olika enheters förlägg­ning och från uppskattningen av antalet anstäUda i Luleå. Kommittén har härvid beaktat all denna uppskattning endast hänför sig till löne-plansanslälld personal, dvs. personal med tjänster enligl den statliga löneplanen, arvoden enligt denna och kontraktsanställda, och alltså inte omfattar timanställda m. fl. Vid fördelningen av aktiviteter mellan de olika lokaliseringsorterna har kommittén beaktat behovet av samarbete med universitets- och högskoleinstitutionerna.

Kommittén föreslår all berggrundsenheten skall överta föl­jande verksamheter från de nuvarande byråerna och avdelningarna

från allmänna byrån r utredningar och forskning beträffande tekniskt användbara bergarter, icke-metalUska mineral och kolväten samt pro­spektering efler dessa, viss byggnadsgeologisk verksamhet, paleontolo-giska och slratigrafiska undersökningar och utredningar samt uppdrags­verksamhet inom del berggrundsgeologiska området,

från kartbyrån r berggmndskartering samt forskning och utveckling i samband därmed,

från malmbyrån r malmprospektering saml därmed sammanhängande forskning och utveckling, framställning av malmgeologiska kartor, sköt­sel av borrkärnsarkiv samt fordonstjänst, förrådstjänsl, tyngre verk-sladstjänsl, borrningar, intern kostnadsredovisning och administrativa mtingöromål avseende verksamheten i Mala.

Vidare föreslår kommittén att berggrundsenheten indelas i en berg-grundsgeologisk sektion, i vilken framför allt tjänster med geologisk inriktning avses ingå, och en teknisk sektion med uppgift alt sköta för enheten och i viss mån för hela SGU gemensamma, huvudsakligen tek­niska, servicefunktioner. Verksamheten vid den berggrundsgeologiska sektionen bör organiseras i form av projekt, i vilka personal med olika specialinriktning bör ingå på ett sådant sätt att alla för projektet rele­vanta specialistfunktioner blir företrädda. I samband med omlokalise­ringen bör den berggrundsgeologiska sektionen delas i två sektioner, en i Uppsala och en i Luleå. Till den tekniska sektionens arbetsuppgifter hör bl. a. bormings- och avrymningsarbeten, fordonstjänst, reparationer

Prop. 1974: 60

8

och underhåll på borrmaskiner samt vissa administrativa göromål i sam­band med verksamheten i Mala.

Kommittén föreslår att verksamheten delas mellan de båda berg­grundsgeologiska sektionerna i Uppsala och Luleå på så sätt att båda sektionerna får tiUgång till de flesta berggrundsgeologiska specialiteter­na. Fördelningen av SGUrs verksamhet kan emellertid väntas bli sådan att sektionen i Uppsala huvudsakligen blir inriktad på berggmndskarte­ring medan Luleåsektionen får malmprospektering som huvudupp­gift. Den senare sektionen bör dessutom ha viss personal stationerad i Mala. Kommittén föreslår vidare all personalen vid den tekniska sek­tionen stationeras i Mala med undantag för sektionschefen, som bör placeras i Luleå. I prop. 1973 r 41 (s. 165) har angivits alt berggrunds­enheten, med hänsyn till behovet av täta kontakter med den övriga verksledningen under den nya organisationens inledningsskede saml i avvaktan på all högskolan i Luleå byggs upp, under en övergångslid skall ledas från Uppsala. Omlokaliseringen av SGU förutsattes i della sammanhang komma alt ske under år 1976. F. n. planeras flyttningen av SGU komma att ske år 1977 eller 1978. Högskolan i Luleå kommer då enligt förehggande planer att vara fullt utbyggd. Enligt kommittén kan det i viss mån förändrade läget innebära all övergångstiden kan göras kortare än man tidigare antagit. Enligt kommittén får det bli en uppgift för organisationskommittén för omlokaliseringsfrågor vid SGU att i sam­band med den fortsatta planeringen för omlokaliseringen lägga fram förslag om tidpunkten för enhetschefens placering i Luleå.

Kommittén föreslår all den kvartar- och hydrogeolo­giska enheten skall överta följande verksamheter från de nuva­rande byråerna

från allmänna byrån r utredningar och forskning beträffande hydro-geologi, viss byggnadsgeologisk verksamhet, prospektering efler sand och grus samt gmndvatlen, hydrogeologisk kartering, driften av jordartsla­boratoriet, det mikropaleontologiska laboratoriet och brunnsarkivet,

från kart byrån r jordartskartering samt därmed sammanhängande forskning och utveckling.

Den kvartar- och hydrogeologiska enheten bör enligl kommittén på liknande sätt som berggrundsenheten indelas i en geologisk sektion och en servicesektion. Verksamheten vid den geologiska sektionen bör or­ganiseras i form av projekt med längre eller kortare livslängd. Sektio­nen bör svara för bl. a. jordartskartering, hydrogeologisk kartering samt prospektering efler sand och grus. Servicesektionen bör svara för tek­nisk assistans vid karterings- och undersökningsarbeten, verksamheten vid jordarlslaboratoriel m. m.

Kommittén föreslår all samtliga anställda vid den kvartar- och hydro­geologiska enheten med undanlag för den personal som f. n. är statione­rad i[REDACTED_EFTERNAMN] och Göteborg placeras i Uppsala. Enligt kommittén kommer

Prop. 1974: 60

9

det dessutom troligen alt finnas behov av viss kvarlärgeologisk kompe­tens i Luleå. Kommittén uppskattar behovet tUl en eller två geologer, men påpekar all detta är som osäker uppskattning och att det slutiiga behovet blir beroende bl. a. av i vilken ulslräckning SGU bör bistå högskolan i Luleå på detta område.

Den geofysiska enheten bör enligt kommittén överta föl­jande verksamheter från de nuvarande byråema och avdelningarna

från malmbyrånr geofysiska markmätningar inkl. den geofysiska verk­staden i Mala,

från geofysiska avdelningen r utredningar beträffande geofysisk meto­dik för geologiska ändamål, utvecklingsarbete och forskning inom lUl-lämpad geofysik, geofysiska flygmälningar samt geomagnetiska observa­tioner.

Kommittén föreslår all den geofysiska enheten indelas i sektioner för flygmätning, markgeofysik och regional geofysik. Sektionen för flyg­mätning bör svara för de geofysiska flygmälningarna, sektionen för markgeofysik för markgeofysiska mätningar, framför allt i samband med prospekteringen, och sektionen för regional geofysik för bl. a. re­gistrering av variationer i jordens magnetfält, tolkning av geofysiska flygmälningar samt markgeofysiska mätningar i södra och mellersta Sverige.

Kommittén föreslår att sektionen för flygmätning delas i två produk­tionslinjer, en i vardera Uppsala och Luleå. De anställda vid sektionen för markgeofysik bör stationeras i Luleå och Mala. Sektionen för regio­nal geofysik bör med undanlag av en anställd, som f. n. är stationerad på Lovö, förläggas till Uppsala.

Den geokemiska enheten bör enligt kommittén ha till upp­gift bl. a. all svara för den löpande geokemiska verksamheten, vari ingår geokemisk provtagning och tolkningsarbeten i samband med prospek­tering, undersökningar i miljövårdssammanhang samt på längre sikt eventuell geokemisk kartering. Det torde enligt kommittén vara till fördel för utvecklingen av den geokemiska verksamheten om ett nära samarbete med laboratoriefunklionen kan upprätthållas. Kommittén föreslår all den geokemiska enheten övertar följande funktioner från SGUrs nuvarande byråer och avdelningar

från malmbyrånr geokemisk provlagning och lolkningsarbete i anslut­ning härtUl samt forsknings- och utvecklingsarbete på del geokemiska området,

från kemiska avdelningenr kemiska och mineralogiska analyser saml därmed sammanhängande forsknings- och utvecklingsarbete.

Enheten bör enligt kommittén indelas i en analytisk sektion med uppgift att ulföra kemiska och mineralogiska analyser m. m. och en geokemisk sektion som bör svara för geokemisk provtagning i fält och tolkningsarbeten.

It    Riksdagenl974.1 saml.NröO

Prop. 1974: 60

10

Kommittén föreslår all elt större driftslaboralorium och huvuddelen av resurserna på det geokemiska området förläggs lUl Luleå. Viss analys­kapacitet på det kemiska området och en mindre del av den geokemiska sektionen bör dock finnas i Uppsala. Vad gäller placeringen av chefen för den geokemiska enheten har kommittén räknat med en stationering i Uppsala. Härför talar del faktum att utvecklingsarbetet inom del geoke­miska området liksom SGUrs egen geokemiska verksamhet i framtiden kan antas komma all koncentreras till Mellansverige. De närmaste årens utveckling liksom erfarenheterna av organisationen för denna enhet bör ge elt säkrare underlag för det slutliga ställningstagandet till stalioneringsfrågan. Kommittén anser det lämpligl all organisations­kommittén för omlokaliseringsfrågor vid SGU i samband med den fort­satta planeringen för omlokaliseringen föreslår slationeringsort för en­hetschefen.

Kommittén har vidare sett del som lämpligl all inom den adminis­trativa enheten samla de service- och stödfunktioner som saknar direkt anknytning lUl något speciellt geologiskt fackområde. Enheten bör svara för samordningen av dokumentationsverksamheten, för sköt­seln av museum och samlingar, för informationsverksamheten och för den automatiska databehandlingen. Dessutom bör enheten svara för personal-, ekonomi- och intendenturfunklionerna. Vid den administra­tiva enheten bör finnas ett planeringssekretariat.

Kommittén föreslår att den administrativa enheten övertar följande funktioner från SGUrs nuvarande byråer och avdelningar

från allmänna byrånr skötseln av SGUrs museum och samlingar,

från karlbyrånr redigering m. m. för SGUrs publikationer, kontakter med tryckerier,

från den geofysiska avdelningenr ADB-frågor,

från den administrativa avdelningenr ekonomi-, personal- och inten­denturfunklionerna, biblioteket och den interna informationen.

Kommittén föreslår alt den administrativa enheten indelas i sektio­ner för personal, ekonomi och intendentur samt information och doku­mentation. Personalsektionen bör svara för den centrala personaladmi­nistrativa verksamheten vid SGU, sektionen för ekonomi och intenden­tur för budgetering, kostnadskonlroU, redovisning och uppföljning saml inlendenlurtjänsl och sektionen för information och dokumentation för SGUrs museum och samlingar, biblioteket, informationstjänst, litteratur-Ijänst och ADB-frågor.

Kommittén föreslår att flertalet av de anställda vid den administra­tiva enheten placeras i Uppsala. Kommittén har inte ansett sig kunna la ställning lUl bibliotekets lokahsering i avvaktan på Kungl. Majrts prövning av del förslag om centralisering av vissa funktioner vid de vetenskapliga biblioteken som framförs i statskontorets utredning "De vetenskapliga biblioteken organisation och administration".

Prop. 1974: 60

11

Fördelningen av SGUrs personal i den nya organisationen framgår av följande sammanställning.

Enhet, sektion

Lokaliseringsort

Uppsala

Luleä

Mala      Lovö
[REDACTED_EFTERNAMN]

Göteborg

L

Ö

L

Ö

L    Ö    L    Ö

L    Ö

L     Ö

Verkschef

1

Administrativ enhet

Enhetschef Personal

Ekonomi och inten­dentur

Information och dokumentation' Planeringssekretariat

1 6

11

9

2

1

5

2 6 8

2 7

29

6

16

9

Berggrundsenhet

Enhetschef

Berggrundsgeologiska

sektioner

Teknisk sektion

1 30

5

40

1

8

4     14 12     79

2

2

31

5

41

8

16     93

2

2

Karaktär- och hydro­geologisk enhet Enhetschef Geologisk sektion Servicesektion

1 18 39

3 7

3

3

1 1

58

10

6

2

Geofysisk enhet Enhetschef -|- sekre­terare

Flygmätning Markgeofysik Regional geofysik

17 12

2 10 21

6

12     37

1

29

33

6

12     37    1

Geokemisk enhet

Enhetschef -|- sekre­terare

Analytisk sektion Geokemisk sektion

2

10

3

2

21

5

19 4

15

2

26

23

Summa SGU

163

23

116

46

28   130    1

8

4

L = Löneplansanställd personal Ö = Övrig personal

»   Exkl. biblioteket

Enligl kommhtén uppkommer ell behov av dubblering av vissa funk­tioner i samband med onUokaliseringen. Kommittén räknar med all della behov motsvarar nio tjänster.

Prop. 1974: 60

12

Ledning och administration

Kommittén konstaterar alt det för en myndighet av SGUrs typ är av stor betydelse all avnämarna bereds tillfälle alt utöva inflytande på verk­samheten. Beträffande karteringen är detta av speciell vikt. Kommittén föreslår därför alt elt särskUl rådgivande organ, ell karlråd, inrättas. Kartrådel bör ha till uppgift att medverka vid planeringen av SGUrs kar-tering och löpande lämna synpunkter på kartornas utförande. För karl-rådels verksamhet och för förstärkning av planeringsfunktionen för kar­leringen behövs enligl kommittén ett medelstillskolt till SGU av 50 000 kr. för budgetåret 1974/75.

Ökningen av SGUrs uppdragsverksamhet kan enligl kommittén också ses som ett sätt att förstärka avnämamas inflytande på SGUrs verksam­het. Kontakterna med uppdragsgivarna bör kunna ge uppslag tUl föränd­ringar och anpassningar även av den anslagsfinansierade verksamheten genom att avnämamas synpunkter på ell naturligt sätl kommer till SGUrs kännedom. Kommittén har inle utarbetat några detaljerade förslag till hur en ökning av uppdragsverksamheten skall uppnås. Enligl kommittén bör SGU närmare imdersöka möjligheterna till ytterligare expansion in­om de områden där man redan nu erhåller uppdrag. Dessutom bör möj­ligheterna all utnyttja den existerande kompetensen vid SGU mer inten­sivt i uppdragssammanhang undersökas. För utredningar i samband här­med föreslår kommittén att SGU erhåller elt medelstillskoll av 100 000 kr. för budgetåret 1974/75.

Den beslutade nya enhetsindelningen och ökningen av uppdragsverk­samheten kommer enligt kommittén att ställa större krav på planerings-funktionen vid SGU. Kommittén föreslår, som redan nämnts, mol denna bakgmnd all elt särskUt stabsorgan ell planeringssekretariat - med två tjänster inrättas vid den admmistrativa enheten. Sekretariatet bör ha till uppgift all biträda verksledningen i frågor med anknytning till den övergripande planeringen.

Införandel av programbudgetering vid SGU innebär all formerna för ledningen av de olika verksamheterna i viss utsträckning kommer att för­ändras. Enligl kommittén bör ledningen av SGUrs verksamhet ske efter i stort sett följande linjer.

Chefen för SGU bör ha det övergripande ansvaret för verksamheten inom samtliga program. Enhets- och sektionscheferna bör ha till huvud­saklig uppgift att samordna resp. enheters och sektioners insatser inom olika delprogram och alt därvid fördela tillgängliga resurser mellan dessa delprogram.

Del operativa ansvaret för arbetet inom vart och elt av de ohka del­programmen - och projekten inom dessa bör delegeras till tjänste­män inom enheterna eller seklionema. Dessa tjänstemän bör fungera som resp. delprogram- och projeklansvariga. Enhelschefema bör ha det

Prop. 1974: 60

13

samlade ansvaret för resultaten av verksamheterna inom de delprogram, som leds av underställda tjänstemän.

Enligt kommittén beror resultatet av införandet av programbudgetering i hög grad på i vUken utsträckning enheterna kan engageras för att aktivt della i budgetprocessen. Della förutsätter all de anställda erhåller utbUd­ning om budget- och redovisningssystem. Kommittén föreslår därför att SGU i samband med införandet av programbudgetering för budgetåret 1974/75 erhåller 50 000 kr. för ulbUdnmg av personalen.

SGUrs resurser för personaladministration, personalutveckling m. m. är f. n. mycket begränsade. Kommittén ser det som nödvändigt all per­sonalfunktionen ges en starkare ställning än vad som nu är fallet. Ök­ningen av SGUrs uppdragsverksamhet och verkels uppdelning på två lokaliseringsorter förstärker behovet av en övergripande personalplane­ring och en aktiv personalpolitik. Kommittén föreslår därför all den per­sonaladministrativa verksamheten vid SGU förstärks genom att en tjänst som chef för personalsektionen vid den administrativa enheten inrättas. Sektionschefen bör ha till uppgift att under enhetschefen svara för led­ningen, samordningen och utvecklingen av den personaladministrativa verksamheten vid SGU.

Genom införandel av programbudgetering vid SGU skapas förutsätt­ningar för en förbättring av SGUrs ekonomiadministraliva syslem, kon­staterar kommittén. För all möta de ökade krav som kommer all släUas på den personal som svarar för ekonomifunktionen och för att utnyttja förulsällningarna för en förbättring av ekonomiadministrationen föreslår kommittén alt en tjänst som chef för sektionen för ekonomi och inten­dentur vid den administrativa enheten inrättas. Sektionschefen bör ha lUl uppgift att under enhetschefen svara för bl. a. ledning av ekonomifunk­tionen.

Kostnads- och lokalberäkningar

Kommittén beräknar kostnaderna, inkl. följdkostnader, för de före­slagna sex ytterligare tjänsterna till sammanlagt 700 000 kr. per år i 1973 års löneläge. Kostnadema för de utredningar m. m. som kommit­tén föreslagit beräknas i 1973 års prisläge tiU sammanlagt 460 000 kr. Totalt räknar kommittén alltså med ett ökat medelsbehov för budgetåret 1974/75 av 1 160 000 kr.

På kommitténs initiativ har SGU i samråd med byggnadsstyrelsen be­räknat lokalbehovet under antagandena alt antalet anställda kommer att öka med 10 % under de närmaste tio åren, all del kemiska laboratoriets lokaler dels byggs ut tUl modern standard, dels utökas med ytterligare 50 % under de närmaste tio åren och att den geologiska karleringen byggs ul till en nivå som innebär all en landsläckande kartering ge­nomförs på 50 år. Enligt dessa beräkningar skulle programylan i Uppsala uppgå tUl 16 590 m2 (inkl. 1 200 m kallförråd) och i Luleå lUl 10 330 m

Prop. 1974: 60

14

(inkl. 1 200 m kallförråd). Enligt schablonmässiga beräkningar som på kommitténs initiativ utförts av byggnadsstyrelsen skulle investeringskost­naderna i Uppsala och Luleå i detta fall bli ca 68 milj. kr. Lokalbehovet vid utbyggnad av laboratoriet men i övrigt oförändrad verksamhetsvolym uppskattas lUl 13 505 resp. 8 815 m". Investeringskostnaderna skulle då enligt byggnadsstyrelsens beräkningar upgå till ca 63 milj. kr. I dessa beräkningar har ingen hänsyn tagils till effekten av eventuell lokalsam­ordning med universitets- och högskoleinstitutionerna på de båda lokali­seringsorterna.

SGU har på kommitténs initiativ gjort en översiktlig bedömning av be­hovet vad gäller nyanskaffning av utrustning i samband med omlokalise­ringen. Behov av nyanskaffning uppkommer bl. a. av följande skäl

viss utrustning går av praktiska skäl inte all flytta,

viss tyngre utrustning kan inte flyttas eftersom den ägs gemensamt av SGU och andra institutioner,

dubbla uppsättningar måsle anskaffas av vissa instrument som bör finnas i såväl Uppsala som Luleå.

Enligt den av SGU gjorda uppskattningen, som utgår från att verkels inriktning inte kommer alt förändras men alt verksamheten ökar i om­fattning med 10 % under de närmaste tio åren, skulle kostnaderna för nyanskaffning av utrustning i samband med omlokaliseringen uppgå lUl 16 537 000 kr. Häri ingår inredningskoslnader tUl elt belopp av 9,5 milj. kr. Oförändrad verksamhelsvolym skuUe enligl samma upp­skattningar medföra ell nyanskaffningsbehov av 15 437 000 kr., varav 8,5 milj. kr. inredningskoslnader.

Som nämnts i det föregående uppkommer enligl kommittén ett behov av dubblering av vissa funktioner i samband med omlokaliseringen. En­Ugt kommitténs uppskattningar medför dessa dubbleringar ett extra me­delsbehov av ca 450 000 kr. per år efter omlokaliseringen.

Departementschefen

Statsmakterna har år 1971 beslutat att SGU skall lokaliseras till Uppsala och Luleå. Riksdagen har vidare år 1973 godkänt riktiinjer för SGUrs verksamhet och organisation. Genom dessa beslut har riks­dagen tagit ställning till organisationen i dess huvuddrag. Del ankom­mer på Kungl. Majrt all därefter meddela närmare föreskrifter. En av organisationskommitténs huvuduppgifter har varit att ta fram underlag härför. När jag i del följande relativt utförligt uppehåller mig vid frå­goma om SGUrs verksamhet, organisation och lokalisering, sker del med hänsyn till den betydelse de har för beräkningen av medel för SGUrs verksamhet.

Prop. 1974: 60

15

SGU:s verksamhet

Organisationskommittén har inte haft i uppdrag att ta ställning till inriktningen eller omfattningen av SGUrs verksamhet. Med utgångs­punkt från de riktiinjer som statsmakterna angett har kommittén dock sökt skissera vissa länkbara utveckluigslinjer. På några punkter lägger kommittén också fram förslag till åtgärder i syfte all öka utbytet av en VISS verksamhet. Mot denna bakgrund finner jag anledning all göra vissa påpekanden.

Enligl kommittén kan det antas alt SGUrs nuvarande verksamhet på informations- och dokumentationsområdet fortsätter och att dokumen­tationen av geologiska förhållanden som tillfälligt blir tillgängliga för observation ökar. Kommittén föreslår bl. a. att personalen för informa­tions- och dokumentationsverksamheten ökas och att SGU för budget­året 1974/75 erhåller ett medelstillskott av 100 000 kr. för att utreda inriktningen av dokumentationsverksamheten.

Kommittén har angivit att dokumentationsverksamhet på del geo­logiska området är en betydelsefull uppgift för SGU och alt dokumenta­tionsverksamheten, för att fylla någon väsentiig funktion, måste kom­pletteras med och följas upp av motsvarande informationsverksamhet. Enligl min mening bör verksamheten under budgetåret 1974/75 om­fatta bl. a. utredningar om dokumentationsverksamhetens inriktning. I detta sammanhang förtjänar del all nämnas all frågan om uppgifts­skyldighet till SGU för brunnsborrningsföretag f. n. bereds inom in­dustridepartementet.

SGUrs prospekteringsverksamhet skall, som tidigare nämnts, enligl de riktlinjer för SGUrs verksamhet som beslutats av statsmakterna succes­sivt föras över på uppdragsbasis. Det har inle ingått i organisations­kommitténs uppdrag att lägga fram förslag om formerna för över­föringen eller alt närmare behandla de problem som kan tänkas uppstå i samband härmed. Jag finner det dock motiverat att här något gå in på dessa frågor.

Övergången till uppdragsverksamhet inom prospekteringen innebär för SGUrs del stora förändringar vad gäller sättet att planera och ge­nomföra verksamheten.

SGUrs prospektering kommer i framliden att kännetecknas av ett ingående samarbete med uppdragsgivarna. Det är härvid av stor vikt att SGU kan tillgodose de krav som uppdragsgivarna ställer bl. a. vad gäller skydd för information av betydelse för uppdraget. Samtidigt bör den information som las fram i samband med prospekteringsupp­drag och den erfarenhet som SGU bygger upp genom sin verksamhet nyttiggöras i så stor ulslräckning som möjligt.

Sedan ell uppdrag avslutats bör SGU därför i princip kunna ul-

Prop. 1974: 60

16

nyttja den information som tagits fram i samband med uppdraget så­väl för den anslagsfinansierade verksamheten som för andra uppdrag. Uppdragsgivaren bör dock kunna ges tid alt sedan uppdraget avslutats utvärdera del insamlade materialet. Den lid uppdragsgivaren behöver härför kan antas komma all variera beroende på bl. a. det undersökta områdets storlek och art. Under den tid utvärderingen pågår bör SGU inle utnyttja materialet i samband med externa uppdrag.

SGU bör därför iaktta försiktighet med alt ta emot uppdrag som gäller mer ingående, lokalt avgränsade undersökningar från flera uppdragsgivare inom samma geografiska område i sådana faU då det skulle kunna bli svårt alt avgöra vilken uppdragsgivare som har rätt att bryta påträffade fyndigheter. För att undvika att områden blocke­ras under en längre tid kan det bli nödvändigt all iaktta restriktivitet beträffande uppdrag som omfattar mycket stora områden. Uppdrag av mer översiktlig karaktär, såsom geofysiska flygmälningar eller stor-regional geokemisk provtagning, bör dock enligt min mening i de flesta fall kunna tas emot av SGU, även om verket redan bedriver lokalt be­gränsade undersökningar för en annan uppdragsgivare i samma om­råde. Konsekvenserna av dessa restriktioner bör självfallet beaktas vid laxesättningen.

Del ankommer på SGU att utforma avtalen med uppdragsgivare på lämpligt sätt.

Kommittén föreslår all elt särskUt utvecklingsprojekt för automatisk databehandling (ADB) skall inledas vid SGU. Projektet bör syfta till alt utveckla datorbaserade bearbetningsmetoder för användning i SGUrs verksamhet. För utredningar, köp av konsulttjänster m. m. i samband med delta projekt bör SGU enligl kommittén för budgetåret 1974/75 erhålla 100 000 kr.

Jag anser del viktigt att SGU kan tillvarata möjligheterna till effek­tivisering av verkets arbetsmetoder. Genom ett projekt av den typ som kommittén föreslår kan möjlighetema till effektivisering och rationalise­ring undersökas.

Kommittén diskuterar även frågan om styrningen av SGUrs verk­samhet och berör härvid sådana aspekter som avnämarnas inflytande, uppdragsverksamheten m. ni.

Vad gäller avnämarinflytandet föreslår kommittén i syfte att öka avnämarnas inflytande över SGUrs kartering all ell särskilt rådgivande organ ett kartråd skall inrättas. Rådet, som bör ha till uppgift alt medverka vid planeringen av SGUrs kartering och löpande lämna synpunkter på inriktningen av denna saml på kartornas utförande i all­mänhet, bör bestå av sakkunniga representanter för användarna av geo­logiska kartor. Kostnaderna för rådels verksamhet samt för planeringen

Prop. 1974: 60

17

av karleringen i övrigt beräknas av kommittén komma all uppgå till 50 000 kr. för budgetåret 1974/75.

Jag anser det vara viktigt alt avnämarna bereds tillfälle alt påverka SGUrs kartering. Särskilt vad gäller frågan om vilka områden som skall prioriteras vid karleringen är det viktigt all avnämarnas synpunk­ter beaktas. Det ankommer på SGU att vidta erforderliga åtgärder för att intressenterna inom ramen för tillgängliga resurser skall kunna på­verka medlens fördelning.

Vad gäller SGUrs uppdragsverksamhet föreslår kommittén att SGU för budgetåret 1974/75 erhåller 100 000 kr. för utredningar i syfte all öka uppdragsverksamheten.

I denna fråga vUl jag hänvisa till vad jag anfört om uppdragsverk­samheten i prop. 1973r 41. Jag har beräknat medel för de av kommit­tén föreslagna utredningama.

Kommittén lägger fram förslag om förstärkningar beträffande vissa stabsfunktioner vid SGU. Enligt kommittén bör såväl planerings- som ekonomi- och personalfunktionerna vid SGU förslärkas. Vad gäller planeringsfunklionen föreslår kommittén att elt planeringssekretariat med två tjänster skaU inrättas vid den administrativa enheten. Sekreta­riatet bör ha till uppgift alt biträda verksledningen i frågor med an­knytning till den övergripande planeringen. Enligt kommittén bör vidare en tjänst med ansvar för ekonomifunktionen och en tjänst med ansvar för personalfunktionen inrättas.

Jag delar kommitténs bedömning vad gäller behovet av förstärk­ningar beträffande stabsfunktionerna. Ökningen av uppdragsverksam­heten liksom verkels föreslående omlokalisering accentuerar behovet av såväl övergripande planerkig som planering på personal- och eko­nomisidan. Vad gäller ekonomifunktionen torde dessutom ökningen av uppdragsverksamheten i allmänhet och övergången lUl uppdragsverk­samhet inom prospekteringen i synnerhet medföra alt större krav kom­mer alt ställas på budgetering och redovisning. På denna punkt an­sluter jag mig därför till kommitténs förslag, som jag finner ägnade att tiUgodose de redovisade ökade personalbehoven.

Organisation och lokalisering

Kommittén har i sitt förslag till detaljorganisation för SGU genom­gående sökt finna så flexibla lösningar som möjligt. Detta kommer till uttryck bl. a. i kommitténs förslag till seklionsindelning.

Berggrundsenhelen bör enligl kommittén indelas i en berggrundsgeolo-gisk sektion, i vilken framför allt tjänster med geologisk inriktning avses ingå, och en teknisk sektion med uppgift att sköta för enheten och i viss mån för hela SGU gemensamma, huvudsakligen tekniska, servicefunk­tioner. I samband med omlokaliseringen av SGU bör den berggrunds­geologiska sektionen enligt kommittén delats i två sektioner, en i Upp­sala och en i Luleå.

Prop. 1974: 60

18

Den kvartar- och hydrogeologiska enheten bör enligt kommittén på liknande sätl som berggrundsenhelen indelas i en geologisk sektion och en serviceseklion.

Kommittén föreslår alt den geofysiska enheten indelas i sektioner för flygmälning, markgeofysisk och regional geofysik. Sektionen för flygmätning bör svara för de geofysiska flygmätningarna, sektionen för markgeofysik bör svara för markgeofysiska mätningar, framför allt i samband med prospekteringen, och sektionen för regional geofysik bör svara för bl. a. registrering av variationer i jordens magnetfält, tolk­ning av geofysiska flygmätningar samt markgeofysiska mätningar i södra och mellersta Sverige.

Den geokemiska enheten bör enligl kommittén indelas i en analytisk sektion med uppgift alt ulföra kemiska och mineralogiska analyser m. m. saml en geokemisk sektion som bör svara för bl. a. provlagning i fält och lolkningsarbeten.

Den administrativa enheten föreslås av kommittén bli indelad i sek­tion för personal, en för ekonomi och intendentur samt en för infor­mation och dokumentation. Personalseklionen bör svara för den centra­la personaladministrativa verksamheten vid SGU, sektionen för ekono­mi och intendentur bör svara för budgetering, kostnadskontroll, redo­visning och uppföljning samt inlendenlurtjänsl och sektionen för in­formation och dokumentation bör svara för SGUrs museum och sam­lingar, bibliotek, informationstjänst, htleraturtjänsl och ADB-frågor. Dessutom bör enligl kommittén det tidigare nämnda planeringssekre­tariatet sorlera under den administrativa enheten.

Kommittén föreslår att av SGUrs nuvarande personal 179 anställda, av vilka 157 f. n. är löneplansanställda, placeras i Uppsala och 163 an­ställda, av vilka 116 f.n. är löneplansanställda, i Luleå. Enligt kom­mittén bör vidare de sex nya tjänster som kommittén föreslår skall in­rättas placeras i Uppsala. Detta innebär att, av personalen i Stock­holm, flertalet av de anställda vid berggrundsenheten, den geofysiska en­heten och den geokemiska enheten stationeras i Luleå, medan flertalet av de anställda vid den administrativa enheten och samtliga anställda vid den kvartar- och hydrogeologiska enheten stationeras i Uppsala. Vidare bör det enligt kommUtén vara en uppgift för organisationskom­mittén för omlokaliseringsfrågor vid SGU att föreslå dels stationerings-ort för chefen för den geokemiska enheten, dels tidpunkt då chefen för berggrundsenheten skall stationeras i Luleå. Den sistnämnde skall näm­ligen enligt vad som anförts i prop. 1973r 41 övergångsvis vara statio­nerad i Uppsala.

Som jag tidigare har nämnt, ankommer det på Kungl, Majrt att be­sluta i frågor som gäller detaljutformningen av organisationen. En tablå över organisationen torde få fogas till statsrådsprotokollet som bilaga.

Jag vUl dock redan i della sammanhang redovisa min mening i ett

Prop. 1974: 60

19

par detaljfrågor. Som jag anförde i prop. 1973r 41 bör SGU i fortsätt­ningen ledas av en styrelse. Styrelsen bör bestå av högst nio ledamöter, varav två representanter för de anställda i enlighet med det förslag som förelagts riksdagen i prop. 1974r 1 (bil. 2 s. 37). Det ankommer på Kungl. Majrt att utse ledamöterna. Vidare bör enligt min mening ställning tas redan nu till frågan om stationeringen av cheferna för berggrundsenhelen och den geokemiska enheten. När jag tidigare för­ordade alt berggrundsenheten övergångsvis skulle ledas från Uppsala utgick jag från att omlokaliseringen av SGU skulle kunna ske under år 1976. En särskild övergångslid föreföll då motiverad med hänsyn till att högskolan i Luleå inte skulle vara fullt utbyggd vid omlokalise­ringen och att omlokaliseringen dessutom skulle ske myckel snart efter del alt den nya organisationen trätt i kraft. Omlokaliseringen av SGU beräknas nu komma alt ske först i slutet av år 1977 eller början av år 1978. Den nya organisationen kommer vid denna lidpunkt att ha varit i funktion sedan mer än tre år. Högskolan i Luleå kommer då dess­utom att vara fullt utbyggd. Mol denna bakgrund förefaller det lämp­ligt all chefen för berggrundsenheten i samband med omlokaliseringen stationeras i Luleå. Vidare bör chefen för den geokemiska enheten, med hänsyn till att utvecklingsarbetet inom det geokemiska området liksom SGUrs egen geokemiska verksamhet i framtiden kan antas kom­ma alt koncentreras till Mellansverige, stationeras i Uppsala.

F. n. finns vid SGU en ordinarie tjänst med beteckningen o för verks­chefen. I samband med omorganisationen bör denna tjänst utgå ur organisationen och ersättas med en tjänst med beteckningen p.

På grund av omorganisationen kan arbetsvillkoren för vissa tjänster vid SGU komma all förändras. Beträffande avtalsbara anställnings- och arbetsvillkor avser jag alt ge statens avtalsverk del förhandlingsuppdrag som behövs.

Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Majrt föreslår riksdagen

all bemyndiga Kungl. Majrt att vid Sveriges geologiska under­sökning inrätta en ordinarie tjänst för verkschef med beteck­ningen p.

Prop. 1974: 60

20

Anslagsfrågor för budgetåret 1974/75

Medel för SGUrs verksamhet anvisas under innevarande budgetår över fem anslag på riksstaten, nämligen dds förslagsanslagen Sveriges geologiska undersökning r Förvaltningskostnader och Sveriges geologiska undersökningr Uppdragsverksamhet, dels reservationsanslagen Sveriges geologiska undersökningr Karlarbeten m. m., Sveriges geologiska under­sökningr Utrustning och Sveriges geologiska undersökningr Prospekte­ring.

Sveriges geologiska undersökning

I anslagsframställningen för budgetåret 1974/75 föreslår SGU att anslaget till förvaltningskostnader räknas upp med 1 663 000 kr. enligl följande fördelning.

1973/74

. Beräknad ändring 1974/75

SGU

Personal

Handläggande personal Övrig personal

44 66

-1- 4 -  1

110

-t- 3

Anslag

Lönekostnader

6 738 400

-\-   589 700

Sjukvård

Reseersättningar (även utrikes tiänsteresor)

Lokalkostnader

19 000

722 000

2 041 400

of.

-)-      9 000 -f   722 000

Expenser därav engångsutgifter

1 054 200

-f   342 300 (-h     50 000)

9 975 000

-1-1663 000

SGU motiverar anslagsökningen på följande sätt.

1.

Löne- och prisomräkning 979 000 kr., varav 172 000 kr. avser höjt lönekostnadspålägg.

2.

Medel begärs för inrättande av två tjänster som förste slatsgeolog, den ena som chef för jordarlslaboratoriel, den andra som chef för det mikropaleontologiska laboratoriet (-1- 168 000 kr.).

3.

En tjänst som mineralog för bl. a. analytisk verksamhet bör inrät­tas (-h 76 000 kr.).

4.

Den personaladministrativa funktionen föreslås bli förstärkt genom utbyte av en assistenlljänst mol en byrådirektörstjänst (-f 24 000 kr.).

5.

Medel begärs för all läcka ökade kostnader för lokaler, resor m. m. på grund av föreslagen personalförstärkning (-1-166 000 kr.).

6.

Medel begärs för förbättrad personalutbildning (-f200 000 kr.).

7.

För inredning av borrkärnearkiv i Mala begärs en engångsanvis­ning av 50 000 kr.

Anslaget till kartarbelen föreslås av SGU bli uppräknat med 1 988 000 kr. enligt följande fördelnmg.

Prop. 1974: 60

21

1973/74

Beräknad ändring 1974/75

SGU

Personal

Handläggande personal

12

-h    6

Övrig personal

27

+    9

39

-f 15

Anslag

Kartarbeten

2 800 000

-1-1602 000

Forskning och utveckling

181 000

-h       6 000

Specialarbeten

178 000

4-       8 000

Tryckning av malmgeologiska kartor m.m.

407 000

-t-     22 000

Geofysiska arbeten

421 000

-1-   350 000

övrigt

50 000

of.

4 037 000

-1-1988 000

SGU har lämnat följande motivermg.

1.

Löne- och prisomräknmg 240 000 kr., varav 62 000 kr. avser höjt lönekostnadspålägg.

2.

Medel begärs för tryckning av ett antal färdigställda kartor i skala Ir50 000(-fl00 000kr.).

3.

Medel begärs för finansiering av ell långsiktigt program för snab­bare utgivning av geologiska kartor i skala 1 r 50 000. Målet är att 20 sådana karlblad skall kunna produceras varje år. Merkostnaden under budgetåret 1974/75 beräknas till 1 648 000 kr.

Vad gäller anslaget till utrustning föreslår SGU ea upp-räknmg med 946 000 kr. tUl 1 676 000 kr. Av det totala beloppet avser 540 000 kr. prospekleringen, varav 300 000 kr. för en slagborrmaskin, 186 500 kr. karteringen, 398 000 kr. kemiska och mineralogiska analy­ser, 262 000 kr. geofysiska arbeten, 150 000 kr. automatisk databehand­ling och 139 500 kr övriga arbeten.

SGU föreslår vidare alt anslaget till prospektering räk­nas upp med 5 862 000 kr. enligl följande fördelning.

Prop. 1974: 60

22

1973/74

Beräknad ändring 1974/75

SGU

Personal

Handläggande personal

63

4-   3

Övrig personal

269

+ 29

332

+ 32

Anslag

Geologiska arbeten

2 656 000

-f-

258 000

Geofysiska arbeten

3 110 000

-1-

139 000

Geokemisk prospektering

441 000

-t-

655 000

Diamantborming

3 701 000

+

232 000

Tillfälliga transportleder

139 000

+

18 000

Ersättningsanskaffning

1 102 000

+

70 000

Flygmätningar

757 000

4-

82 000

Analyser

579 000

4-

33 000

Forskning och utveckling

364 000

4-

32 000

Uranprospektering

6 414 000

-f3 211 000

Brunns- oeh borrarkiv

811000

4-

47 000

Oljegeologiska arbeten

476 000

4-

21000

Grundvattenobservationsnät

446 000

4-

29 000

Regionala grundvattenundersökningar

289 000

4-

17 000

Hydrogeologisk Europakarta

111000

4-

6 000

Grus- och sandundersökningar

426 000

4-

23 000

Dokumentation och information

+

989 000

Övrigt

78 000

of.

21 900 000

+ 5 862 000

SGU motiverar förslagel till anslagsökning på följande sätt.

1.

Löne- och prisomräkning 1 673 000 kr., varav 306 000 kr avser höjt lönekostnadspålägg.

2.

För en systematisk geokemisk kartläggning föreslås en ökning av anslagsposten geokemisk prospektering med 600 000 kr.

3.

Uranprospekteringen har givit gynnsamma resultat särskilt i Arjepiogsområdel och bör fuUföljas i vidgad omfattning (+ 2 800 000 kr.). Ökningen bör delvis finansieras genom en nedräkning av anslags­posten diamanlborrningar (-200 000 kr.).

4.

Inom området information och dokumentation begärs medel dels för dokumentation av geologiska företeelser vid sidan av den reguljära karteringen och prospekleringen, dels för arbete med ett geodataarkiv (sammanlagt 989 000 kr.).

Anslaget till uppdragsverksamhet bör enligt SGU räknas upp med 150 000 kr. till 750 000 kr. För budgetåret 1974/75 beräknar SGU inkomsterna av uppdragsverksamheten till 850 000 kr.

Vidare har SGU kommit in med en skrivelse angående kostnaderna för förpackning och transport av borrkärnor från oljeprospektering ABrs borrningar i havsbottnen. Arjeplogs kommun har kommit in med en skrivelse angående önskvärdheten av all SGU erhåller begärda medel för uranprospektering i kommunen.

Prop. 1974: 60

23

Organisationskommittén

Organisationskommittén för SGU har haft i uppdrag bl. a. alt lägga fram förslag så att verksamheten vid SGU kan bedrivas i enlighet med programbudgeteringens principer.

Kommittén föreslår att SGUrs verksamhet från den 1 juli 1974 skall bedrivas inom följande program.

1.

Kartering

2.

Information och dokumentation

3.

Prospektering

4.

Speciella undersökningar

Programmet för kartering bör enligl kommittén omfatta den verk­samhet som syftar till utgivning av geologiska, geofysiska och hydro­geologiska kartor i reguljära serier. Programmet bör indelas i delpro­gram för berggrunds-, jordarts-, geofysisk och hydrogeologisk kartering.

Programmet för information och dokumentation bör omfatta den verksamhet som syftar till att genom insamling, bearbetning, bevarande och spridning av uppgifter om geologiska förhållanden på annat sätt än genom den reguljära kartutgivningen tiUgodose allmänna och enskUda behov av geologisk information. Programmet bör indelas i delprogram för information, geologisk dokumentation, grundvaltendokumentalion, geofysisk dokumentation och geokemisk dokumentation.

Programmet för prospektering bör omfatta den verksamhet som syf­tar till att finna exploalerbara tillgångar av mineraliska ämnen och grundvatten. Programmet bör indelas i delprogram för uran, järn, öv­riga metaller, industriella mineral och nytlosten, sand och grus, grund­vatten samt regionala inventeringsprojekl.

Programmet för speciella undersökningar bör omfatta den verksam­het som syftar till att tillgodose allmänna och enskilda behov av sådana undersökningar inom SGUrs kompetensområde som inte kan hänföras till prospektering eller kartering. Programmet bör indelas i delprogram för anläggningsgeologiska undersökningar, naturvårdsundersökningar saml mätnings- och analysverksamhel.

Kommittén föreslår all medel till SGU skall anvisas över tre reserva­tionsanslag varjämte ett förslagsanslag bör finnas för redovisning av uppdragsverksamheten. Av de tre reservalionsanslagen bör ett finansiera programmen för kartering saml information och dokumentation, ett läcka sådana kostnader för SGUrs uppdragsverksamhet som inte kan finansieras genom uppdragsintäkter och ett finansiera inköp av mer kostnadskrävande utrustning. Del särskilda anslaget till uppdragsverk­samheten bör tas upp med ett formellt belopp av 1 000 kr. Under del­la anslag bör SGUrs kostnader och intäkter för uppdragsverksamheten redovisas.

För  att   lösa   tillfäUiga   eller  säsongmässiga  likviditelsproblem   för

Prop. 1974: 60

24

uppdragsverksamheten och för alt tUlgodose SGUrs behov av rörelse­kapital bör SGU enligt kommittén disponera en rörlig kredit i riks­gäldskonlorel.

Kostnader för avskrivning och förräntning av SGUrs ulmslningska-pilal kommer enligt beräkningar som ulförts av SGU all uppgå till 2 495 000 kr. för budgetåret 1974/75. Om dessa kostnader skall redo­visas även anslagsmässigt bör SGU enligt kommittén erhålla ett medels-tillskott av 2 417 000 kr. för den del av verksamheten som f. n. inle uppdragsfinansieras.

Kommittén redovisar i sitt belänkande beräkningar över hur kost­nader, inkl. kostnader för avskrivning och förräntning av utrustnings­kapital, fördelar sig på de olika programmen och delprogrammen. Kommitténs beräkningar återges i följande sammanstäUning i 1 OOO-tal kr. Utgifter för investeringar i mer kostnadskrävande utrustning fram­går inte av tabellen. Dessa utgifter beräknas av kommittén uppgå till 2 130 000 kr. under budgetåret 1973/74. Under budgetåret 1974/75 beräknas de uppgå tUl 2 936 000 kr.

Program/delprogram

1973/74

1974/75

Beräknat

Beräknat'

1. Kartering

Berggrundskartering

3 474

4 597

Jordartskartering

2 605

3 619

Geofysisk kartering

423

465

Hydrogeologisk kartering

1250

1389

7 752

10 070

2. Information och dockumentation

Information

1 907

2 628

Geologisk dokumentation

1348

1986

Grundvattendokumentation

768

830

Geofysisk dokumentation

548

627

Geokemisk dokumentation

0

0

4 571

6 071

3. Prospektering

Uran

8 388

11406

Jäm

980

840

Övriga metaller

14 658

16 848

Industriella mineral och nyttosten

31

31

Sand och gms

734

803

Grundvatten

81

81

Regionala inventeringsprojekt

1060

__________ a

25 932

30 016

4. Speciella undersökningar

Änläggningsgeologiska undersökningar

134

186

Naturvårdsundersökningar

162

218

Mätnings- och analysverksamhet

214

275

510

679

' Med utgångspunkt från de förslag som framförts i SGUrs anslagsframställ­ning.

Omfattningen har ej kunnat beräknas.

Prop. 1974: 60

25

Departementschefen

SGU är en av de myndigheler som ingår i försöksverksamheten med programbudgetering. I avvaktan på alt stalsmaktema skulle ta ställning lUl SGUrs framtida verksamhet, vUket skedde år 1973, har införandel av programbudgetering vid SGU uppskjutits.

Organisationskommitténs förslag till indelning av SGUrs verksamhet i program och delprogram finner jag ändamålsenlig. Indelningen ger möjlighet till rationella prioriteringar mellan olika verksamhetsgrenar. Jag förordar att SGUrs verksamhet t. v. indelas i följande program.

1.

Kartering

2.

Information och dokumentation

3.

Prospektering

4.

Speciella undersökningar

Eftersom del är av stor betydelse alt inehållel i de olika program­men klart definieras så att olika aktiviteter kan hållas isär både från redovisnings- och finansieringssynpunkl vill jag här beröra vissa frå­gor beträffande sådant material som redovisas i form av kartor.

Programmet kartering bör enligt min mening avgränsas liU att om­fatta verksamhet som syftar tUl att ta fram och i form av kartor i re­guljära serier tUlhandahålla beslutsunderlag för samhällsplanering rö­rande utnyttjandet av landskapet, berggrund, jordlager och grundvat­ten. Kartläggningsarbelen i syfte att framställa beslutsunderlag för av­göranden i prospekteringsfrågor bör inte ingå i detta prograrh. Arbetet med och publicering av kartor i reguljära serier avses som redovisats i prop. 1973 r 41 (s. 157) liksom hittiUs bli bekostat av allmänna medel. Inriktningen och omfattningen av denna allmänna geologiska kartering bör följaktligen överensstämma med samhällets behov och vara sank­tionerad av statsmakterna.

Kostnaderna för framställning av sådana kartor som utförs i syfte att tillhandahålla arbetsunderlag vid prospekterings- eller annan upp­dragsverksamhet och som ingår som en del av ett uppdrag skall således redovisas inom samma program som uppdraget och finansieras genom uppdragsintäkter.

En lämpligare benämning på delprogrammet sand och grus inom pro­grammet för prospektering är sand, grus och övriga jordarter, eftersom eventuella undersökningsarbeten rörande torvförekomsler, lera m. m. bör ingå i detta delprogram.

Vad gäller anslagsfrågorna ansluter jag mig till kommitténs förslag. Enligt min mening bör dock det anslag som kommittén benämnt Bidrag till uppdragsverksamheten i stället benämnas Prospektering m. m., efter­som prospekleringen såvitt nu kan förutses kommer att vara domine­rande bland de verksamheter som bedrivs under delta anslag. Möt den­na bakgrund förordar jag all medel för SGUrs verksamhet för budget­året 1974/75 anvisas under följande anslag.

Prop. 1974: 60

26

1.

Sveriges geologiska undersökningr Geologisk kartering samt in­formation och dokumentation

2.

Sveriges geologiska undersökningr Uppdragsverksamhet

3.

Sveriges geologiska undersökningr Prospektering m. m.

4.

Sveriges geologiska undersökningr Utrustning

Under anslag 1, som bör vara ell reservationsanslag, bör redovisas kostnader och intäkter för program 1 och 2.

Anslag 2 bör vara ett förslagsanslag, som tas upp med ett formellt belopp av 1 000 kr. Under detta anslag redovisas kostnader och intäk­ter för program 3 och 4. Anslaget bör i princip inle få belastas. För alt lösa tillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem för uppdrags­verksamheten bör SGU i likhet med vad som gäller för övriga i för­söksverksamheten med programbudgetering dellagande myndigheter med uppdragsverksamhet få disponera en rörlig kredit i riksgälds­konlorel. Det ankommer på Kungl. Majrt att inom ramen för av riks­dagen lämnat bemyndigande (prop. 1972r 1 bU. 1 s. 53, FiU 1972r 12, rskr 1972r 82) meddela närmare beslämmelser om SGUrs utnyttjande av rörlig kredit.

Anslag 3, som bör vara ett reservationsanslag, avses läcka sådana kostnader för programmen 3 och 4 som inte kan finansieras genom upp-dragsintäkler. Avsikten med anslaget är all möjliggöra för SGU att be­driva sådant forsknings- och utvecklingsarbete som är nödvändigt för alt den kompetens som behövs för uppdragsverksamheten skall upprätt­hållas. Delta innebär också all prospekteringen, vilken som tidigare nämnts successivt skall föras över på uppdragsbasis, t. v. bör finansieras över della anslag.

Anslag 4 bör vara ett reservationsanslag som skall finansiera SGUrs investeringar i mer kostnadskrävande utrustning.

Med den föreslagna anslagskonstruktionen kommer i fortsättningen SGUrs inkomster att redovisas under anslag 1 och 2. Detta innebär att den nuvarande inkomstposten Inkomster vid Sveriges geologiska un­dersökning utgår, såsom förordats i annat sammanhang (prop. 1974r 1 bil. 1 s. 47).

Jag har vidare beräknat medel för fyra nya tjänster, varav två vid planeringssekretariatet och två med ansvar för personal- resp. ekonomi­funktionen. Dessutom har jag räknat med ett medelstillskott av 50 000 kr. för utredningar m. ni. i samband med utveckling av datorbaserade dokumentations- och bearbetningsmetoder för användning i SGUrs verksamhet och ell medelstillskott av 100 000 kr. för personalutbildning. Kostnaderna härför har, i likhet med övriga kostnader för gemensam administration, fördelats på samtliga program.

Enligl kommittén bör kostnader för avskrivning och förräntning av ulmstningskapital belasta de olika programmen i proportion fiU deras utnyttjande av utrustningen.

Prop. 1974: 60

27

Även jag finner det motiverat att de olika programmen belastas med dessa kostnader. Jag beräknar medelsbehovet för täckning av avskriv­nings- och förräntningskoslnader beträffande den f. n. anslagsfinansiera­de delen av SGUrs verksamhet lUl 2 644 000 kr. för budgetåret 1974/75. Medel i enhghet härmed har beräknats under anslagen 1 och 3.

De behållningar som vid utgången av budgetåret 1973/74 kan finnas på SGUrs nuvarande anslag tUl resp. kartering och prospektering bör få disponeras för motsvarande ändamål även nästa budgetår. Det bör ankomma på Kungl. Majrt all meddela närmare föreskrifter härom.

C 1. Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt in­formation och dokumentation

Nytt anslag (förslag) 14 445 000

Som tidigare nämnts bör medel tUl programmen kartering samt in­formation och dokumentation redovisas under della anslag.

Jag beräknar SGUrs medelsbehov under anslaget för budgetåret 1974/75 tUl 14 445 000 kr.

Vid beräkningen har jag utgått från följande fördelning.

Program / delprogram

1974/75

1. Kartering

Berggrundskartering

4 007 000

Jordartskartering

2 929 000

Geofysisk kartermg

380 000

Hydrogeologisk kartering

1 352 000

Summa kostnader (exkl. kapital-

kostnader)

8 668 000

Avgår i intäkter

40 000

Nettokostnad (exkl. kapital-

kostnader)

8 628 000

2. Information och dokumentation

Information

2 304 000

Geologisk dokumentation

1 784 000

Grundvattendokumentation

872 000

Geofysisk dokumentation

556 000

Summa kostnader (exkl. kapital-

kostnader)

5 516 000

Avgår i intäkter

25 000

Nettokostnader (exkl. kapital-

kostnader)

5 491 000

Kapitalkostnader för program 1 och 2

326 000

Medelsbehov

14 445 000

Vid min medelsberäkning för programmet kartering har jag utgått från en viss ökning av takten i den geologiska karleringen under nästa budgetår.

Prop. 1974: 60

28

Av de medel som jag beräknat för programmet information och do­ kumentation utgör 500 000 kr. medel för inledande verksamhet på do­kumentationsområdet vad avser insamling av sådana uppgifter om geo­logiska förhållanden som tillfälligt blir tillgängliga och utredningar i samband med uppbyggnaden av ell geoarkiv. Vidare avser 100 000 kr. utredningar inom programmet information och dokumentation. Jag hemställer all Kungl. Majrt föreslår riksdagen

att till Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation för budgetåret 1974/75 under trettonde huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av 14 445 000 kr.

C 2. Sveriges geologiska undersökning: Uppdragsverksamhet

Nytt anslag (förslag)        1 000

Som tidigare nämnts bör kostnader och intäkter för programmen prospektering och speciella undersökningar redovisas under detta an­slag.

Jag räknar med följande kostnader och intäkter i SGUrs uppdrags­verksamhet.

Kostnader

1. Prospektering Uran Järn

Övriga metaller

Industriella mineral och nyltosten Sand, gms och övriga jordarter Grundvatten

9 096 000

1 017 000

14 791000

30 000

817 000

80 000

Summa (exkl. kapitalkostnader)

25 831 000

2. Speciella undersökningar

Anläggningsgeologiska undersökningar Naturvärdsundersökningar Mätnings- och analysverksamhet

180 000 210 000 240 000

Summa (exkl. kapitalkostnader)

630 000

3. Kapitalkostnader för program 3 och 4

2 382 000

Summa

28 843 000

Intäkter

1.  Medel som tas i anspråk från anslaget C 3

2.  Övriga intäkter från prospektering och

 speciella undersökningar

28 029 000 814 000

Summa

28 843 000

Jag har tidigare berört överföringen av SGUrs prospektering på upp­dragsbasis och de problem som uppkommer i samband därmed. I detta

Prop. 1974: 60

29

sammanhang finner jag del motiverat all närmare gå in på frågan om hur överföringen bör ske. I prop. 1973r 41 anförde jag bl. a. följande.

"Praktiskt bör detta ske på så sätt alt väl avgränsade program tas fram inom SGUrs nuvarande prospekteringsverksamhet med angivande av huvudsaklig intressent. Därefter övertar denna ansvaret för program­mets utformning. I den mån intressenten är en statiig myndighet eller erhåller statsbidrag för sin verksamhet blir det denna som erhåller me­del för programmets genomförande. Slutmålet är all medel för pro­spektering inle längre anvisas direkt till SGU. Dock bör medel utgå för vissa basfunklioner som behövs för uppdragsverksamheten. Slutmålet bör kunna nås inom en inle alltför avlägsen framlid."

De huvudsakliga intressenterna på den statliga sidan är nämnden för statens gruvegendom och statens industriverk. Nämnden, vars hu­vuduppgift är att förvalla statens gruvegendom, skaU enligt sin instruk­tion (1973r 567) la initiativ tiU åtgärder i syfte all förbättra del eko­nomiska utbytet av statens gruvegendom och utöka den. Detta kan ske t. ex. genom prospekterings- och liknande undersökningsuppdrag. De prospekteringsprojekl som kan bli aktuella för industriverket är främst sådana som bedöms vara angelägna från allmän industri- eller mineral-politisk synpunkt. Detta innebär att industriverket i första hand kan förutses komma att engagera sig i översiktliga prospekteringsprojekl av olika slag.

Det framstår som naturligt all nämnden för statens gruvegendom övertar ansvaret för merparten av den del av SGUrs nuvarande pro­spektering som inte kommer att finansieras av gruvindustrin. Ett över­förande av del finansiella ansvaret för en stor del av SGUrs prospek­tering till nämnden är dock f. n. inle möjligt med hänsyn till att nämn­den inledde sin verksamhet så sent som under senare hälften av år 1973. Överföringen bör anslå till budgetåret 1975/76. Då bör rutiner för kon­takterna mellan SGU och nämnden ha hunnit utarbetas. För detta än­damål och för att ge nämnden tillfälle att sälta sig in i den typ av frågeställningar som uppkommer i samband med SGUrs prospektering bör Kungl. Majrt redan för budgetåret 1974/75 föreskriva att SGU bör fatta beslut i viktigare prospekteringsfrågor först efter samråd med nämnden. Jag avser att senare föreslå Kungl. Majrt att meddela sådana föreskrifter. Nämnden har som jag redovisat i prop. 1974r 1 (bil. 15 s. 98) i sin anslagsframställning för budgetåret 1974/75 begärt 1 milj. kr för utläggning av vissa prospeklerings- och övriga undersökningsupp­drag. Nämnden motiverar sin begäran med behovet av alt aktivera vi­lande statiiga utmål. Enligl min mening bör behovet av denna prospek­tering kunna tillgodoses inom ramen för de medel som anvisas till SGU.

Uranprospektering kräver koncession som f.n. ges av Kungl. Majrt. Med tanke på de energipolitiska motiv som kan vara förknippade med uranprospektering och explotering av uranfyndigheler bör den prospek­leringsinsats som naturligen faller på staten ske genom uppdrag från för

Prop. 1974: 60

30

energipolitiken ansvarig myndighet. Så länge som medel för uranprospek­tering utgår direkt tUl SGU bör SGU koncentrera sin verksamhet på della område på inledande arbeten av översiktlig natur. Därefter bör koncession kunna meddelas för lämplig intressent, varefter denne över­tar del finansiella ansvaret för prospekteringsarbetet.

SGU föreslår i sin anslagsframställning en ökad satsning på uran­prospekteringen. Verket påpekar bl. a. att de uppslag som påträffats i trakten av Arjeplog och Arvidsjaur utmärks av en hög uranhalt och att uranet, i den form det uppträder i de aktuella områdena, är mycket lätlanrikat.

Del är enligl min mening angelägel all möjligheterna att trygga lan­dets försörjning med naturligt uran undersöks. Inget är ännu känt om storleken av de fyndigheler som SGU påträffat. Jag finner det motive­rat från försörj ningsmässig synpunkt att en närmare undersökning görs av uranfyndigheterna i Arjeplogs- och Arvidsjaurområdet. Undersök­ningarna bör främst inriktas på en närmare utvärdering av redan på­träffade uppslag.

Under anslaget C 3 räknar jag medel för anslagsfinansierade delar av programmet prospektering.

Jag hemställer att Kungl. Majrt föreslår riksdagen

att till Sveriges geologiska undersökning: Uppdragsverksamhet för budgetåret 1974/75 under trettonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 1 000 kr.

C 3. Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m.

Nytt anslag (förslag) 28 029 000

Med hänvisning tUl vad jag tidigare anfört under anslaget C 2 beräk­nar jag under delta anslag medel för anslagsfinansierade delar av pro­grammet prospektering. Jag beräknar det totala medelsbehovet till 28 029 000 kr. Härav utgör 100 000 kr. medel för utredningar om möj­ligheten att öka uppdragsverksamheten. Vidare avser 100 000 kr. en ök­ning av den översiktliga geokemiska prospekteringen efler framför allt legeringsmetaller. För alt undersöka de fyndigheter som påträffats i Arjeplogs- och Arvidsjaurområdel har jag beräknat särskilda medel för en förstärkt prospekleringsinsats i della område. Jag hemställer all Kungl. Majrt föreslår riksdagen

att till Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m. för budgetåret 1974/75 under trettonde huvudtiteln anvisa elt re­servationsanslag av 28 029 000 kr.

Prop. 1974: 60

31

C 4. Sveriges geologiska undersökning: Utrustning

1972/73 Utgift

902 554

Reservation

129 874

1973/74 Anslag

730 000

1974/75 Förslag

2 420 000

Från della anslag bör investeringar i mer kostnadskrävande utrust­ning bestridas. Genom den anslagsomläggning som jag förordat i sam­band med införandel är programbudgetering kommer under detta an­slag utöver medel som innevarande budgetår redovisas under SGUrs ulruslningsanslag även att las upp vissa medel som f. n. redovisas un­der anslagsposten Ersättningsanskaffning på prospekleringsanslagel.

För anskaffning av sådan utmstning beräknar jag 2 420 000 kr. Jag har därvid räknat in kostnaderna för en slagborrmaskin med 300 000 kr. Jag hemställer att Kungl. Majrt föreslår riksdagen

att lUl Sveriges geologiska undersökning: Utrustning för budget­året 1974/75 under trettonde huvudtiteln anvisa ell reserva­tionsanslag av 2 420 000 kr.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Regenten att tUl riksdagen skall avlätas pro­position av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollelr Britta Gyllensten

Prop. 1974: 60

32 Bilaga

«

j;

c

JU

0)

*-> c

>

Ä

o 

§

fl .

c '

rt

c/3

C3

konomi oi tendentur

o "

03  OJ

i

C O

a

SI

c 

«

Ph

W.H

fb "

t

ö

 V)

g

Os

I

§

* 'S

ao

>

tn

tj-

c«

Ut

o

>

o

1

a

g

O

is

IS

cn

1

0 "

J

.3

. j

t/5

u

t/i

"Eo

o

«

0 

5

ä

2

CO

.

_OT

1

1

O

"Sa

"o

1 ! o

C

u

1 --

4>

c/3

Ofi

[S

1

TJ

C

J!

3

a _

.

u,

d c

60

E?

en o

II

1   u

pq

1 H 1

c

o

CJ

g

«

c/5

MARCUS BOKTR.STOCKHOLM 1974     7'I0119