Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1987/88:174

med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1987

Skr. 1987/88: 174

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag ur regerings­protokollet den 21 april 1988 en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1987.

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt K. Å.[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 174

Finansdepartementet

Skr. 1987/88:174

Utdrag ur protkoll vid regeringssammanträde den 21 april 1988

Närvarande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Holm­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tha­lén.

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1987

För första gängen överlämnas i år en samlad redovisning för hela allmänna pensionsfondens verksamhet till riksdagen. Redovisningen avser verksam­hetsåret 1987. Bakgrunden är följande.

Redovisningen har tidigare år endast omfattat fjärde fondstyrelsens verksamhet.

I propositionen om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfon­den, m.m. (prop. 1987/88: 11, NU 10, rskr. 111) föreslogs att riksdagens granskning skulle utsträckas till att avse samtliga fondstyrelser. Till grund för förslaget låg betänkandet (DsFi 1986:24) Allmänna pensionsfonden och demokratin, som bl.a. behandlade frägan om direkta val till fondsty­relserna. Som ett väsentligt skäl till den utvidgade granskningen anförde föredragande statsrådet utöver att de parlamentariska inslagen beträf­fande förvaltningen av AP-fonden härigenom förstärktes - att det var naturligt att riksdagen fick tillfälle ta ställning till fondstyrelsernas verk­samhet i samband med att kompletteringspropositionen och den revidera­de finansplanen föreläggs riksdagen, eftersom fondmedlen representerar en inte oväsentlig del av kapitalflödet i samhällsekonomin.

Första-tredje fondstyrelserna, fjärde fondstyrelsen och första-femte lön­tagarfondstyrelserna har överlämnat sina ärsredogörelser till regeringen. Vidare har den av första-tredje fondstyrelserna gemensamt upprättade sammanställningen över delfondernas verksamhet år 1987 överlämnats till regeringen. Slutligen hårde av riksförsäkringsverket och riksrevisionsver­ket avgivna utlåtandena över fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrel­sernas förvaltning av medel överlämnats till regeringen. De överiämnade redovisningarna bör fogas till protokollet som bilagorna 1-10.

Jag har i detta ärende samrått med chefen för socialdepartementet.

AP-fondens utveckling år 1987

AP-fondens utveckling under år 1987 visar en något splittrad bild. Infla­tionstakten var förhållandevis låg (4,2 %). Marknadsräntan steg under året med närmare 1 %. Direktavkastningen på långfristiga räntebärande place-

ringar var drygt 11 %. Den reala avkastningen för första-tredje fondstyrel-    Skr. 1987/88: 174 sernas placeringar blev närmare 7%.

Aktiemarknaden uppvisade en synnerligen växlande kursutveckling. Den nedåtgående trend som märktes i slutet av år 1986 fortsatte under januari 1987 med ett kursfall på närmare 15 %. Därefter steg aktiekurserna oavbrutet till en högsta notering på index i oktober med en uppgång på ca 60% sedan januari. Därefter sjönk kurserna drastiskt fram till årsskiftet, vilket resulterade i att totalindex för helåret 1987 sjönk med drygt 8%.

Vid slutet av år 1987 uppgick den samlade marknadsvärderade kapital­behållningen inom AP-fonden till 318 miljarder kr. Under år 1987 växte AP-fondens samlade kapital (marknadsvärderat) med 25,6 miljarder kr, eller med 8,8%, vilket väsentligt översteg prisstegringstakten under året.

Avgiftsunderlaget - lönesumman - växte under år 1987 med ca 9%. Avgiftsuttaget ökade med 0,2 procentenheter till sammanlagt 10,2%. Förs­ta-tredje fondstyrelsernas inflöde av ATP-avgifter ökade med hela 12,4% till 43,9 miljarder kr. Ränteintäkterna uppgick till 31,4 miljarder kr.

Pensionsutbetalningarna ökade med 11,1 % till 53,8 miljarder kr. Under­skottet mellan avgifter och pensioner ökade till 9,9 miljarder kr., motsva­rande nära en femtedel av ATP-pensionerna under året. Underskottet finansieras med delar av fondens avkastning.

Riksrevisionsverkets och riksförsäkringsverkets utlåtanden

Riksrevisionsverket (RRV) och riksförsäkringsverket (RFV) har i sina utlåtanden tagit upp några frågor som rör löntagarfondernas verksamhet.

RRV har således utifrån kravet på att placeringarna skall präglas av långsiktighet jämfört omsättningshastigheten för fjärde fondstyrelsen och resp. löntagarfondstyrelse med den genomsnittliga omsättningshastig­heten på börsregistrerade aktier. Därvid konstateras att första löntagar­fondstyrelsen haft en omsättningshastighet på sin portfölj som enligt RRV inte synes ligga i linje med statsmakternas intentioner och kravet i 34 § lagen (1983: 1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden på långsik­tighet i placeringarna. Även RFV har konstaterat att första löntagarfond­styrelsen har haft en i det närmaste dubbelt så hög omsättningshastighet på sin portfölj som fondbörsen i dess helhet. Jag har erfarit att den redovisade omsättningshastigheten till största delen har sin grund i att styrelsen velat koncentrera aktieportföljen och som en följd av detta genomfördes relativt omfattande aktieförsäljningar. RRV:s påtalanden är enligt min mening helt korrekta. Med den förklaring som lämnats ser jag dock inte anledning till några ytterligare kommentarer från min sida.

RRV har också noterat att första löntagarfondstyrelsen är den enda som inte, i syfte att motverka att s. k. insider- information utnyttjas otillbörligt, infört några regler för anmälan och registrering av värdepappershandel som görs av ledamöter och anställda inom resp. fondstyrelse. Jag har emellertid erfarit att också första fondstyrelsen har för avsikt att införa särskilda insiderbestämmelser. Jag anser det angeläget att sådana regler finns.

RRV har slutligen ifrägasatt om femte löntagarfondstyrelsens förvärv av

en bostadsrätt för bostadsändamäl åt fondstyrelsens verkställande direktör       kr. 1987/88: 174 ligger inom ramen för statsmakternas intentioner och bestämmelserna i fondens reglemente. RFV har också behandlat denna fråga.

I reglementet finns bestämmelser om de olika fondstyrelsernas rätt att placera medel. Reglerna syftar till att trygga pensionsmedlen bl. a. genom att gagna svensk produktion och sysselsättning. Fondstyrelserna har där­utöver getts rätt att förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bereda styrelsen lokaler för verksamheten (15a§). Hur styrelserna i övrigt skall bedriva sin verksamhet har överlämnats till resp. styrelse att bedöma. Det ankommer således på styrelserna att avgöra hur stor personal fondstyrelsernas kanslier skall ha, kansliernas ev. ADB-stöd och övriga utrustning och vilka rekryterings- eller övriga personalpolitiska åtgärder som är erforderliga för att verksamheten skall kunna bedrivas så effektivt som möjligt. Inom ramen för detta ansvar anser jag att styrelsen bör ha rätt att besluta i ärenden av det slag som här är aktuellt. För.banker är sålunda rätten att förvärva fast egendom, tomträtt och bostadsrätt för bostadsända­mål till anställda uttryckligen reglerad i 2 kap. 4§ 4 punkten bankrörelse­lagen (1987:617). När det gäller möjligheter att vidta olika personalpoliti­ska åtgärder finner jag inte skäl att fondstyrelserna skall vara mer begrän­sade än fill exempel banker. Jag utgår från att det bara kan röra sig om undantagsfall, men fondstyrelsernas reglemente bör i förtydligande syfte kompletteras med en bestämmelse motsvarande den som finns i bankrörel­selagen. Jag avser att vid ett senare tillfälle föreslå regeringen att i en proposition förelägga riksdagen ett sådant förslag.

Både RRV och RFV har pekat på att de granskade fondstyrelserna i vissa hänseenden tillämpar olika redovisningsprinciper och att detta för­svårar jämförbarheten av fondstyrelsernas resultat. Regeringen har tidiga­re behandlat denna fråga (regeringsbeslut 1986-01-30 angående utlåtan­den över allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses och löntagar­fondstyrelsernas förvaltning av medel). Regeringen uttalade då att det i första hand var en angelägenhet för fondernas revisorer att verka för enhetliga redovisningsmetoder. En viss likformighet har därefter också uppnåtts. Genom den sammanställning som första tredje fondstyrelser­na årligen gör över delfondernas verksamhet har också möjligheten till jämförelser mellan fondstyrelserna ökat. Fr.o.m. nästa år är för övrigt samtliga fondstyrelser inklusive löntagarfondstyrelserna skyldiga att ställa upp sina balansräkningar och resultaträkningar enligt reala principer. Jag förutsätter att revisorerna fortsätter sitt arbete så att de kvarvarande olikheterna snarast kan överbrveeas.

Förändringar i AP-fondens verksamhet.

Enligt ovannämnda proposifion (prop. 1987/88: 11) utvidgades placerings­reglerna för första - tredje fondstyrelserna i tvä hänseenden. Fondstyrel­serna får fr.o. m den 1 februari 1988 möjlighet att i viss utsträckning ge direkta lån till bolag och föreningar utan borgensförbindelse från staten eller kommun. Vidare fick fondstyrelserna möjlighet att i placeringssyfte förvärva fast egendom. Den fjärde fondstyrelsen fick möjlighet att placera

medel i standardiserade köp- och säljopfioner avseende aktier. Slutligen    Skr. 1987/88: 174 förbättrades fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas möjlighe­ter att på ett effektivt sätt förvalta likvida medel genom att de fick rätt att placera sådana medel i värdepapper med lång löptid och en väl fungerande andrahandsmarknad.

I propositionen om en femte AP-fondstyrelse (prop. 1987/88: 167), som regeringen nyligen lämnade till riksdagen, föreslås att en femte AP-fond­styrelse inrättas fr. o. m. den 1 juli 1988 med samma inriktning och uppgif­ter som den fjärde fondstyrelsen. Vidare föreslås att fjärde och femte fondstyrelserna skall tilldelas medel i förhållande till det sammanlagda anskaffningsvärdet på de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar.

Fastställande av balansräkningar

Regeringen har tidigare denna dag fastställt balansräkningarna för första-fjärde fondstyrelserna och första-femte löntagarfondstyrelserna.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen överlämnar fondstyrelsernas ärsredogörel­ser, sammanställningen över delfondernas verksamhet samt riksrevi­sionsverkets och riksförsäkringsverkets utlåtanden till riksdagen.

Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Första, andra och tredje fond­styrelserna ärsredogörelser 1987

o_,__ ,  ..,....,n,rAi-.                                                        Skr. 1987/88: 174

ARET I SAMMANDRAG              BHagai

De tre första fondstyrelsernas förvaltade fondkapital uppgick vid utgången av 1987 till 301,9 mdkr, en ökning med 21,2 mdkr eller 7,6%. Fondtillväxten översteg därmed årets genomsnittliga inflationstakt med 3,4%.

Av styrelsernas totala placeringar vid slulet av året -291,1 mdkr - svarade bostadssektorn för den dominerande delen, 49%. Statens andel var 27%, kommunerna svarade för 4% och näringslivet för 17%. De kortfristiga placeringarna svarade för 3% vid årsskiftet.

Direktavkastningen på de långfristiga placeringarna sjönk från i genomsnitt 11,5% år 1986 till 11,2% år 1987. Prisutvecklingen uppgick lill 5,2% under loppet av 1987 och till 4,2% mätt mellan årsgenomsnitten. Detta resulterade i en fortsatt hög realavkastning år 1987 på i medeltal 7%. Ränte­intäkterna uppgick till 31,4 mdkr

Avgiftsunderlaget - lönesumman - växte under 1987 med ca 9%. Avgiftsuttaget ökade med 0,2 procentenheter till sammanlagt 10,2%. Fondstyrelsernas inflöde av ATP-avgif­ter ökade således med hela 12,4% till 43,9 mdkr

Pensionsutbetalningarna ökade med 11,1% till 53,8 mdkr. Underskottet mellan avgifter och pensioner som suc­cessivt stigit från år 1982 ökade till 9,9 mdkr motsvarande knappt en femtedel av ATP-pensionerna under årel. Under­skottet finansieras med delar av fondens avkastning.

Beräknad som andel av fondkapitalet uppgick avgiftsun­derskottet till 3,3% vid slutet av 1987. Denna andel illustrerar det realräntekrav som måste tillgodoses för alt säkra tillgång­arnas värde. Som ovan framgått redovisar fondstyrelserna en avsevärt högre real avkastning och därmed en betydande real kapitaltillväxt för 1987.

Riksdagen har beslutat om nytt placeringsreglemente vil­ket innebär att fondstyrelserna år 1988 har möjligheten atl förvärva fast egendom och lämna direkta lån till privata bolag och ekonomiska föreningar

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

VERKST

Ä

LLANDE DIREKT

Ö

RENS 

Ö

VERSIKT

Bruttoplaceringar

Nettoplaceringar

(Miljarderkr)

1987

1986

1987

1986

Staten

49,1

35,7

9,8

-3,6

Bostadsinstitut

24,5

4J,i

14,9

31,0

-Obligationer

19.9

36,6

13,1

25,4

- Kapitalmarknadsreverser

4,6

6,5

1,8

5,6

Kommuner (inkl kommun-

Hnansierande institut)

0,9

2,2

-1,0

-0,1

-Obligationer

0,1

0,3

-0,2

-0,7

- Reverser

0.8

1,9

-0,8

0,6

Näringsliv (inkl företagsflnan-

sierande institut) .

2,2

3,6

-7,5

-7,2

-Obligationer

0.7

0,7

-1,8

-2,5

- Reverser

1,5

2,7

-3,7

-0,5

- Refinansieringslån

0,0

0,2

-2,0

-4,2

Penningmarknadspiaceringar

20,6

5,4

4,4

0,7

-Slalsskuldväxlar

7,9

1,8

0,8

-0,9

- Övrigt

12,7

3,6

3,6

1,6

AP-londens placeringar under respektive 

å

r

97,3

Inledning

ATP-systemets uveckling året 1987 innebar fortsatt höga anspråk på fondens avkastning. Den del av pen­sionerna som betalas med fondens avkastning steg till 9,9 mdkr (1986: 9,3 mdkr). Den totala ATP-avgif-tens storlek uppgick till 10,2% (10.0). För innevarande år har riks­dagen beslutat om en höjning av av­giften till 10,6%. Trots avgiftshöj­ningen beräknas andelen pensioner som betalas via avkastningen att öka.

Fondens avkastning steg 1987 till 31,3 mdkr (30,0) motsvarande en genomsnittlig direktavkastning på långfristiga placeringar på 11,2%. Det innebär en real avkastning på ca 7%. Fondens placeringsverksamhet har sedan avregleringen av den svenska kreditmarknaden karaktä­ren av en förmögenhetsförvaltning baserad på övervägande om risk och förväntad avkastning. De inlås­ningseffekter i portföljförvaltning­en som tidigare förekom har mins­kat genom framväxten av fungeran­de finansiella marknader. Ansprå­ken på fondens avkastning växer snabbt framöver bl a genom att an­talet pensionsberättigade ökar lik­som deras genomsnittliga pensions­poäng. Till detta kommer också en högre genomsnittlig livslängd och en ökad andel förvärvsarbetande kvinnor Sammantaget gör detta att ATP-utgifterna beräknas öka kraf­tigt.

Efter de framställningar fondsty­relserna har gjort om placerings­utvidgningar i syfte att öka avkast­ningen, har riksdagen beslutat att fr o m 1988-02-01 ge fondstyrelser­na möjlighet att placera i fast egen­dom och ge direktlån till bolag och föreningar. För att förbättra finansh-eringen av ATP-systemet har också fondstyrelserna aktualiserat en av­giftsväxling mellan folkpensionsav­giften och ATP-avgiften. Behovet av medel till folkpensioneringssyste­met vid oförändrade regler kommer att minska, vilket skapar utrymme för en ökning av ATP-andelen. Des­sa förslag löser emellertid inte de långfristiga finansieringsbehoven inom ATP-pensioneringen.

AP-fondens placeringspolitik 1987

Pensionsutgifterna i ATP-systemet ökade under år 1987 med 11,1% till 53,8 mdkr. Inkomsterna i form av pensionsavgfiter ökade med 12,4% till 43,9 mdkr Underskottet mellan avgiftsinkomster och pensionsutgif­ter blev 9,9 mdkr vilket är ca 600 mkr större än år 1986. Detta är ett klart bättre utfall än vad som förutsågs inför år 1987. Förklaringen är främst att lönesunimeökningen blev betyd­ligt högre än vad som antogs i början av året. För år 1988 beräknas avgifts­underskottet bli i storleksordningen 12 mdkr.

Totalt

Fondens tillväxt är beroende av ränteintäkternas utveckling och in­flationstakten. Direktavkastningen på långfristiga placeringar var 1987 11,2% (11,5%) och den genomsnitt­liga prisstegringstakten uppgick lill 4,2% vilket var samma prissteg-ringstakt som år 1986. Realavkast-ningen har därmed de senaste två åren varit rekordhög, ca 7% båda åren. Trots att närmare en femtedel av pensionerna finansierades av fondavkastningen har räntorna räckt till att öka fondkapitalet realt med 3.4% (4,7%).

Fondkapitalet har under 1987 ökat med 21,2 mdkr eller med 7,6% (8,2%). Marknadsräntorna har sti­gil med nära 1 procentenhet under 1987 vilket har bidragit till ökning­en! Fondkapitalet har 1987 ökat också genom kursvinster vid försälj­ningar av marknadspapper uppgå­ende till 404 Mkr

Tillväxten i de tre fondstyrelser­nas placeringar uppgick 1987 till 20,6 mdkr (20,8). Bruttoplace­ringarna var väsentligt större än pla­ceringstillväxten eller 97,3 mdkr (90,0 mdkr). Omsättningshastighe­ten i portföljen är ett mått på hur aktiv portföljhanteringen har varit, men avspeglar även amorteringar och förfall av utestående reverslån och obligationer.

90,0

20,6

20,8

Placeringstillväxten på 20,6 mdkr, som i princip utgör summan av influtna avgifter och räntein­komster minus utbetalda pensions­medel, var av samma storleksord­ning som under 1986. Hela place­ringstillväxten gick till förvärv av obligationer medan övriga place­ringsformer låg i stort sett oföränd­rade eller minskade. Under 1987 nettoförvärvades sålunda obligatio­ner för 21,0 mdkr. Reversutlåningen

sjönk med 2,5 mdkr medan refinan-sieringslånen till näringslivet mins­kade med 2,0 mdkr. De kortfristiga placeringarna i form av penning­marknadspapper ökade under det gångna året med 4,4 mdkr.

Inom ramen för tillväxten i obli­gationsportföljen dominerar köpen av statsobligationer och bostadsob­ligationer Innehavet av statspapper växte med 9,8 mdkr medan bostads-obligationsportföljen ökade med 13,1 mdkr. Obligationslån emittera­de av andra sektorer nettominskade som en följd av att amorteringarna översteg bruttoförvärven. Emissio­nerna av andra obligationer än från stats- och bostadssektorn var för öv­rigt fortsatt små under 1987.

Utvecklingen under 1987 innebär att de tre fondstyrelsernas innehav av bostadsobligationer relativt sett fortsatte att växa. Detta speglar en fortsättning av den placeringspolitik som ägt rum under de senaste åren att i en begränsad omfattning mins­ka likviditeten (omsättningsbarhe-ten) i portföljen i syfte att öka av­kastningen. Statsobligationer är ba­sen i den svenska obligationsmark­naden och är de värdepapper som har den högsta likviditeten. För AP-fondens del har dock statspappers­innehavet, relativt sett, varit väl stort i förhållande till det faktiska behovet av likviditet. Det har därför under senare år skett en förskjut­ning mot mindre likvida placeringar som t ex bostadsobligationer och kapitalmarknadsreverser.

AP-fondens utlåning till närings­livet minskade, som nämndes ovan, under fjolåret. En viktig orsak till detta är den fortsatta neddragning­en av refinansieringslånen. Dessa sjönk under fjolåret med 2,0 mdkr till 2,3 mdkr. Det innebär att om amorteringstakten är i stort sett oförändrad under 1988, kommer merparten av refinansieringslånen under året att vara avvecklade i AP-fondens portfölj. Bakgrunden till den omfattande minskningen i refi­nansieringslånen är dels att dessa se­dan 1984 har en marknadsmässig räntesättning och således inte inne­håller någon form av räntesubven­tioner, och dels att företagens likvi-

ditetsläge under senare år varit så­dant att kreditefterfrågan påverkats negativt. Till detta kommer också att det gynnsamma aktiekursläget under senare år har underlättat före­tagens kapitalförsörjning via ny­emissioner vilket ytterligare påver­kar efterfrågan på lånat kapital.

Den svagare kreditefterfrågan från näringslivet har också satt sina spår i emissionsaktiviteten på före­tagsobligationsmarknaden.

Sammantaget har detta resulterat i att även AP-fondens innehav av företagsobligationer fortsatt att minska väsentligt under 1987 eller med 1,6 mdkr

AP-fondens kreditgivning till den kommunala sektorn sker dels i form av obligationslån dels genom revers­utlåning. Den totala kreditgivning­en minskade med 1,0 mdkr vilket huvudsakligen berodde på en ned­gång i reverslånen till landsting och kommuner. Direktlånegivningen till denna sektor har således minskat med 1,75 mdkr under 1987 till 14,2 mdkr

Det finns flera faktorer bakom denna utveckling. En viktig orsak är borttagandet av regleringar inom denna verksamhet vilket kraftigt skärpt konkurrensen när det gäller utlåning till den kommunala sek­torn. Vidare har ränterelationerna mellan penningmarknaden och den långfristiga marknaden under det gångna året negativt påverkat in­tresset för långfristiga lån. Det har såledesskett en omfattande kommu­nal upplåning på den kortfristiga marknaden. Den kommunala sek­torns beviljade certifikatram upp­gick till drygt 15 mdkr varav ca 50% var utnyttjat vid årsskiftet 1987/88.

AP-fondens syfte med direktlå-neverksamheten är numera att via denna form av kreditgivning uppnå en högre avkastning än vad som kan fås i obligationsportföljen. Den ökade konkurrensen på marknaden har resulterat i att marginalerna gentemot obligationsförvärv har sjunkit. Under en stor del av det gångna året har den meravkastning som kan uppnäs på ett reverslån i förhållande till ett obligationslån ej varit tillräcklig enligt fondens be-

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

dömning för att balansera den för­sämring i likviditet och ökade förvaltningskostnader som reverslå­net innebär jämfört med obligatio­nerna.

Fondens penningmarknadsplace­ringar steg under fjolåret med drygt 4 mdkr till sammanlagt 7,7 mdkr Ökningen i penningmarknadsport­följen skall inte ses som ett utslag av en viss ränteuppfattning utan är mer en konsekvens av att fonden använ­der penningmarknaden för tillfälli­ga placeringar av flöden.

AP-fondens avkastning redovisad på det sätt som försäkringsbolagen gör, blev för 1987 12.6%. Avkast­ningsberäkningen innehåller såväl periodiserad ränta som realiserade och orealiserade värdeförändringar

Av tabellen framgår avkastningen för åren 1985-87, Den periodisera­de räntan har varit i stort sett oför­ändrad under åren. Visserligen minskade den periodiserade räntan under 1987 till 12,0%. Detta är ett utslag av att fondens innehav av obli­gationer från början av 1980-talets

Avkastningsber

ä

kningar f

ö

r vissa tillg

å

ngsslag 1985-87

(Procent)

1985   1986   1987

Obligationer, för­lagslån, penning­marknadsplace­ringar:

- Periodiserad

ränta

12,6    12,7    12,0

- Värdeförändring - 2,9     4.1      0.6

Totalt

9,7    16,8    12,6

Avkastningsberäkningen avser fon­dens ohtigalionsporlfölj saml korl-frisliga placeringar Såväl periodi­serad ränla som redovisad värdeför­ändring är genomgående beräknad med ulgångspunkl i idlgångarnas marknadsvärden. Redovisningen är jämförbar med de avkastningsberäk­ningar försäkringsbolagen regelmäs­sigt presenterar för motsvarande lill-gångsslag.

10

period av höga räntor, successivt har minskat. Omsättningen i portföljen genom amorteringar, förfall och räntejusteringar i ett lägre ränteläge drar successivt ner den periodisera­de räntan.

Av större betydelse för utveck­lingen av totalavkastningen är dock skillnaden i värdeförändring under de olika åren. Under såväl 1985 som 1987 steg räntorna varför värdeför­ändringen beroende av det allmänna ränteläget påverkade avkastningen negativt. Under 1986 sjönk räntor­na vilket resulterade i portföljvins­ter.

Ovan konstateras att räntorna steg både under 1985 och under 1987. Värdeförändringen för de två åren skiljer sig dock åt. Under 1985 minskade portföljvärdet med 2,9% medan det under 1987 ökade med 0,6%. Att portföljvärdet steg under fjolåret, trots att det allmänna rän­teläget höjdes med drygt 0,5%, är en direkt följd av borttagandet av placeringsplikten och de åtföljande effekterna i samband med räntejus­teringar.

En stor del av fondens portfölj av räntejusteringslån ökade således i värde under 1987 som en följd av att dessa lån nu justeras till marknads­ränta mot att tidigare ha fått sin rän­ta administrativt satt. Den värdeök­ning som på detta sätt uppstod i vär­depappersportföljen var av sådan omfattning att den uppvägde den påverkan på portföljvärdet som höj­ningen av det allmänna ränteläget skapade.

Förändringar i placerings-reglementel

Under 1987 gjorde AP-fondens tre första fondstyrelser en framställning till regeringen om att få utvidga pla­ceringsmöjligheterna.   Framställan

gällde möjligheten att lämna direkta lån till privata bolag och ekonomis­ka föreningar saml att förvärva fast egendom.

Framställningen gjordes mot bak­grund av att avkastningen har fått en central roll i placeringsverksamhe­ten. En stigande del av pensionsut­betalningarna finansieras med fond­avkastningen. Från en sektorinrik-tad nettokreditgivning har fondens placeringsverksamhet utvecklats till en förmögenhetsförvaltning base­rad på överväganden om risk och förväntad avkastning för skilda till­gångsslag.

Regeringen lade under hösten fram en proposition om ändringar i reglementet för allmänna pensions­fonden (prop. ) 987/88:11) som bl a innehöll utvidgade placeringsregler i de två hänseenden som fondstyrel­serna hade gjort framställan om. Riksdagen beslutade i enlighet med propositionen vad avsåg de föreslag­na förändringarna för första-tredje fondstyrelserna.

Det innebär att fondstyrelserna fr o m den 1 februari 1988 har möj­lighet att lämna direktlån till bolag eller föreningar utan borgensförbin­delse från staten, en kommun eller därmed jämförlig samfällighet. Möjligheten begränsas till att avse ett sammanlagt belopp om fem pro­cent av anskaffningsvärdet på de till­gångar som en styrelse förvaltar Lå­nen är i princip avsedda för företag som har obligationsmarknaden som alternativ för sin upplåning. Vidare skall första-tredje fondstyrelserna få möjlighet att i placeringssyfte för­värva fast egendom. Detta kan ske antingen genom direkta förvärv el­ler genom förvärv av samtliga aktier i elt fastighetsbolag. Även denna möjlighet är begränsad till ett sammanlagt belopp om fem procent av anskaffningsvärdet på de till­gångar som en styrelse förvaltar.

Skr. 1987/88: 174

Bilaga 1

Real redovisning av fond­styrelsernas placeringar

Enligt riksdagsbeslut i december 1987 skall till förvaltningsberättel­serna för samtliga fondstyrelser fo­gas resultat- och balansräkningar, som är uppställda efter reala princi­per fr o m verksamhetsåret 1988.

Dessutom skall riksdagens granskning utvidgas till att avse samtliga fondstyrelsers förvalt­ningsberättelser. Formellt överläm­nas årsredovisningen genom en skri­velse från regeringen till riksdagen i samband med kompletteringspro­positionen. Riksdagsledamöterna får därmed möjligheten att avlämna motioner med anledning av skrivel­sen.

Skälet lill atl en real redovisning

nu införes för 1-3 fondstyrelserna är

främst det reala avkastningskrav

som har ålagts övriga fondstyrelser.

Även om det inte finns något mot­

svarande krav för 1-3 fondstyrelser­

na har det ansetts önskvärt att få en

enhetlig redovisning av fonderna

inom ATP-systemet. Det som skil­

jer första-tredje fondstyrelserna

från övriga styrelser förutom avkast­

ningskravet är bl a de löpande utgif­

terna för pensionsutbetalningar och

administrationskostnader för all­

männa

tilläggspensioneringen.

Första-tredje fondstyrelsernas till­

delade medel kan därför definieras

som saldot av avgiftsinkomster

minskade med pensionsutbetalning­

ar och administrationskostnader

Ett av den reala redovisningens syf­

ten blir att belysa den marknadsvär­

derade förmögenhetsutvecklingen

satt i relation till realvärdet av de

tilldelade medlen.

Stockholm i januari 1988

l{Zr  Of/n/(

Krister[REDACTED_EFTERNAMN] 

Verkställande direktör

11

Skr. 1987/88: 174

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE  b,,,, ,

F

Ö

RSTA FONDSTYRELSEN

Ledamöter:

GÖSTA[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande. Landshövding i Jönköpings län

KARL GUSTAF SCHERMAN. Generaldirektör, Riksförsäkringsverket

ULF[REDACTED_EFTERNAMN], Statssekreterare, Finansdepartementet

MARGOT[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot, Svenska Kommunförbundet

INGEGERD[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd

GUNNAR HOFRING, Förbundsordförande, Landstingsförbundet

SIGVARD MARJASIN, Förbundsordförande, Svenska Kommunalarbetareförbundet

CURT[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Statsanställdas Förbund

BERTIL[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] ombudsman, Statstjänstemannaförbundet

Suppleanter:

STURE KORPI, Statssekreterare, Socialdepartementet RUTH KÄRNEK. F.d. landstingsledamot

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]. Generaldirektör. Statens löne- och pensionsverk NILS YNGVESSON, Styrelseledamot, Svenska Kommunförbundet LARS-GERHARD[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd WALTER SLUNGE, Förbundsdirektör. Landstingsförbundet MARGARETA[REDACTED_EFTERNAMN]. Sekreterare. Landsorganisationen i Sverige NILS[REDACTED_EFTERNAMN], Andre förbundsordförande, Statsanställdas Förbund JÖRGEN[REDACTED_EFTERNAMN], Ordförande, Centralorganisationen SACO/SR

Revisorer:

GUNNAR DANIELSON, ordförande, F.d. generaldirektör

STIG[REDACTED_EFTERNAMN]. Bankinspektör. Bankinspektionen

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN], Sekreterare, Centerpartiets riksorganisation

GUNNAR[REDACTED_EFTERNAMN], Ekonomichef, Sveriges Kommunaltjänstemannaförbund

Verkställande direktör:

KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

12

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

F

Ö

RSTA FONDSTYRELSEN

Första fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av staten och kommuner och dem närstående institutioner och bolag.

Det inbetalade avgiftsbeloppet uppgick år 1987 till 17 037 450 tkr (f å 15 619 191 tkr) och ränteintäk­terna till 10 311936 tkr (få 9 989 895 tkr). För pensioner har till Riksförsäkringsverket överförts 21 520 .324 tkr (f å 18 737 897 tkr).

De förvaltade medlen har place­rats på sätt som framgår av balans­räkningen och särskild specificerad uppställning över obligations-, par­tial- och förlagslån.

De långfristiga placeringarnas genomsnittsavkastning per den 31 december   1987  beräknad  på  an-

skaffningsvärdena var 11,22% (få 11,57%).

Fondkapitalet ökade under året med 5 726 319 tkr (f å 7 050 946 tkr).

Enligt lag skall fondstyrelsen bi­dra till kostnaden för administratio­nen av ATP-systemet, dvs ersättning skall utgå till statsverket och de all­männa försäkringskassorna. Under året har ,343 219tkr (f å326 041 tkr) totalt utbetalats, varav första fond­styrelse j) bidragit med 137 288 tkr (få 126 178 tkr).

Administrationskostnaderna för de tre första fondstyrelserna och det gemensamma kansliet uppgick för året till 20 101 tkr (f å 18 216 tkr). Första fondstyrelsens andel  härav

var 8 413 tkr (få 7 120 tkr).

1 löner och ersättningar har sammantaget för fondstyrelserna och kansliet utbetalats följande be­lopp:

Styrelser och verkstäl­

lande direktör

1447 194 kr

Revisorer och valvs-

delegerade

168 000 kr

Övriga befattnings­

havare

3 345 783 kr

Pensioner och arbets­

givaravgifter

2 294 451 kr

Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångar och skul­der per den 31 december 1987 fram­går av omstående resultaträkning och balansräkning.

Stockholm den 27 januari 1988

Karl Gustaf Scherman

Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN]

Curt[REDACTED_EFTERNAMN]

Gösta[REDACTED_EFTERNAMN] (ordf.)

Uir[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar Hofring

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Margot[REDACTED_EFTERNAMN]

Sigvard Marjasin

Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (verkst.dir.)

13

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

F

Ö

RSTA FONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Resultatr

ä

kning (tkr)

Intäkter

Pensionsavgifter

Avkastning fr

å

n fj

ä

rde fondstyrelsen Avkastning fr

å

n l

ö

ntagarfonderna Vinstskattemedel och l

ö

ntagarfonds­avgifter Int

ä

ktsr

ä

ntor

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Kortfristiga placeringar

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa int

ä

kter

Kostnader

Pensionsmedel

Kostnadsr

ä

ntor

Ink

ö

pskostnader

Kursskillnader vid avyttring av

v

ä

rdepapper

L

ö

ntagarfondsmedel

Administrationskostnader Fondstyrelsens f

ö

rvaltning Kostnadsers

ä

ttning till Riksf

ö

r­s

ä

kringsverket m fl

Summa kostnader 

Å

rets

ö

verskott

7 684 030

385

65 822

2 383 804

21 436

108 972

47 487

8413 137 288

1987

17 037 450 39178 43 991

1 502 039

10 311936

28 934 594

21 520 324

11376

24

28 811 1 502 039

145 701 23 208 275

5 726 319

1986

15619191 34 807 22 172

947 131

9 989 895

297 579 26 910 775

18 737 897

41 048

455

947 131

133 298 19 859 829

7 050 946

14

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

F

Ö

RSTA FONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Balansr

ä

kning per 31.12 (tkr)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden Kortfristiga placeringar R

ä

ntefordringar m m V

ä

rdepapper

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Skulder

R

ä

nteskulder

Ö

vriga skulder

Reserverade l

ö

ntagarfondsmedel

Fondkapital

Enligt balansr

ä

kning den 31.12 1986

Å

rets

ö

verskott

1987

1986

1094

1 153

2 443 936

974 564

3 799 923

3 298 372

73 106 993

4610

459 761

18 987 096

154 368

92 712 828

88 487 222

98 957 781

92 761311

375

8 298

8 673

25 987

488 004

539

92 734 785

5726319

98 461 104

92 734 785

98 957 781

92 761311

Not.

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer avseende k

ö

p: tkr 1.867.536, avseende f

ö

rs

ä

ljning: tkr 510.360.

REVISIONSBER

Ä

TTELSE

F

Ö

RSTA FONDSTYRELSEN

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna pensions­fondens första fondstyrelses förvaltning, får härmed avgiva revisionsberättelse för år 1987.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra hand­lingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderli­ga-Räkenskaperna har siffergranskats av Bohlins Revisionsbyrå AB.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 11 februari 1988

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar Danielson (ordf.) Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE              ItT'''"'

ANDRA FONDSTYRELSEN

Ledamöter:

HANS[REDACTED_EFTERNAMN]. ordförande. Landshövding i Uppsala län

CURT NICOLIN, Tekn dr. Styrelseordförande, ASEA AB

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN], Verkställande direktör. Svenska arbetsgivareföreningen

BO RYDIN, Styrelseledamot, Svenska Arbetsgivareföreningen

LEIF LEWIN, Verkställande direktör. Kooperativa Förbundet

RUNE[REDACTED_EFTERNAMN], Andre ordförande. Landsorganisationen i Sverige

PER-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN], Ekonom, Landsorganisationen i Sverige

BERTIL WHINBERG, Förbundsordförande, Svenska Byggnadsarbetareförbundet

INGE GRANQVIST, Förbundsordförande, Svenska Industritjänstemannaförbundet

Suppleanter:

SUNE[REDACTED_EFTERNAMN], Sakkunnig, Industridepartementet

NILS HOLGERSON, F.d. styrelseledamot. Svenska Arbetsgivareföreningen

CARL ERIK[REDACTED_EFTERNAMN], F.d, styrelseledamot. Svenska Arbetsgivareföreningen

IVAN JUTO, F.d. styrelseledamot. Svenska Arbetsgivareföreningen

ROLFTRODIN, Verkställande direktör, HSB:s Riksförbund

BO[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundssekreterare, Svenska Metallindustriarbetareförbundet

BERT-OVE[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Fastighetsanställdas Förbund

ARNE[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Svenska Skogsarbetareförbundet

LARS[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Handelstjänslemannaförbundet

Revisorer:

GUNNAR DANIELSON, ordförande, Fd. generaldirektör

STIG[REDACTED_EFTERNAMN], Bankinspektör, Bankinspektionen

JOHN DAHLFORS, F.d. styrelsesuppleant. Svenska Arbetsgivareföreningen
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Ekonomichef, Landsorganisationen i Sverige

Verkst

ä

llande direkt

ö

r:

KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

16

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

ANDRA FONDSTYRELSEN

Andra fondstyrelsen tillförs avgif­ter, som erlagts av enskilda större arbetsgivare. Med större arbetsgiva­re avses arbetsgivare, vilkas löne­summa (avgiftsunderlag) överstiger 225 basbelopp, för 1987 ca 5,5 Mkr.

Det inbetalade avgiftsbeloppet uppgick år 1987 till 16 396 347 tkr (f å 13 642 488 tkr) och ränteintäk­terna till 15 288 825 tkr (f å 14 515 563 tkr). För pensioner har till Riksförsäkringsverket överförts 18 776 482 tkr (f å 18 060 041 tkr).

De förvaltade medlen har place­rats på sätt som framgår av balans­räkningen och särskild specificerad uppställning över obligations-, par­tial-och förlagslån.

De långfristiga placeringarnas genomsnittsavkastning per den 31

december 1987 beräknad på an­skaffningsvärdena var 11,11% (få 11,44%).

Fondkapitalet ökade under året med 12 760 439 tkr (f å 10 438 645 tkr).

Enligt lag skall fondstyrelsen bi­dra till kostnaden för administratio­nen av ATP-systemet, dvsersättning skall utgå till statsverket och de all­männa försäkringskassorna. Under året har 343 219 tkr (f å 326 041 tkr) totalt utbetalats, varav andra fond­styrelsen bidragit med 119 783 tkr (få 121 613 tkr).

Administrationskostnaderna för de tre första fondstyrelserna och det gemensamma kansliet uppgick för året till 20 101 tkr (få 18 216 tkr). Andra fondstyrelsens andel  härav

var 6 756 tkr (få 6 655 tkr).

1 löner och ersättningar har sammantaget för fondstyrelserna och kansliet utbetalats följande be­lopp:

Styrelser och verkstäl­

lande direktör

1 447 194 kr

Revisorer och valvs-

delegerade

168 000 kr

Övriga befattnings­

havare

3 345 783 kr

Pensioner och arbets­

givaravgifter

2 294 451kr

Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångar och skul­der per den 31 december 1987 fram­går av omstående resultaträkning och balansräkning.

Curt Nicolin

Leif Lewin

Bertil Whinberg

Stockholm den 28 januari 1988

Hans[REDACTED_EFTERNAMN] (ordf.) Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Rune[REDACTED_EFTERNAMN] Inge Granqvist

Bo Rydin

Per-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (verkst.dir.)

2    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 174

17

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

ANDRA FONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Resultatr

ä

kning (tkr)

Int

ä

kter

Pensionsavgifter

Avkastning fr

å

n fj

ä

rde fondstyrelsen Avkastning fr

å

n l

ö

ntagarfonderna Vinstskattemedel och l

ö

ntagarfonds­avgifter Int

ä

ktsr

ä

ntor

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Kortfristiga placeringar

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa int

ä

kter

Kostnader

Pensionsmedel

Kostnadsr

ä

ntor

Ink

ö

pskostnader

Kursskillnader vid avyttring av

v

ä

rdepapper

L

ö

ntagarfondsmedel

Administrationskostnader Fondstyrelsens f

ö

rvaltning Kostnadsers

ä

ttning till Riksf

ö

r­s

ä

kringsverket m fl

Summa kostnader 

Å

rets

ö

verskott

11 977 924

964

173 212

2 572 540

307 463

183 461

73 261

6 756 119 783

1987

16 396 347 63 085 43 991

1 489 602

15 288 825

33 281 850

18 776 482

19 046

99

109 643 1 489 602

126 539 20 521411

12 760 439

1986

13 642 488 56 926 22 172

930 437

14 515 563

419613 29 587 199

18 060 041

29 073

735

930 437

128 268 19 148 554

10 438 645

FORVALTNINGSBERAHELSE

ANDRA FONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Balansr

ä

kning per31.12Jtkr)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden Kortfristiga placeringar R

ä

ntefordringar V

ä

rdepapper

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Skulder

R

ä

nteskulder

Ö

vriga skulder

Bankl

å

n

Reserverade l

ö

ntagarfondsmedel

Fondkapital

Enligt balansr

ä

kning den 31.12 1986

Å

rets 

ö

verskott

115 458 426 11 206

1

342 834 21 238 695

2

091 756

2 290 62

136 733 108 12 760 439

1987

202 3 737 715 6 098 779

140142 917 149 979 613

2 352 483 714

149 493 547 149 979 613

1986

1 133 2 817 350 5 002 295

130 132 276 137 953 054

19 401

1 200 000

545

136

733 108

137

953 054

Not.

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer avseende k

ö

p: tkr 3.441.581, avseende f

ö

rs

ä

ljning: tkr 836.188.

REVISIONSBER

Ä

TTELSE

ANDRA FONDSTYRELSEN

Undertecknade, som av regeringen f

ö

rordnats att s

å

som revisorer granska Allm

ä

nna pensions­fondens andra fondstyrelses f

ö

rvaltning, f

å

r h

ä

rmed a\eiva revisionsber

ä

ttelse f

ö

r 

å

r 1987.

Vi har granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, tagit del av r

ä

kenskaper, protokoll och andra hand­lingar, som l

ä

mnar upplysning om fondstyrelsens f

ö

rvalt.ling, inventerat de under fondstyrelsens f

ö

rvaltning sl

å

ende tillg

å

ngarna samt vidtagit de 

ö

vriga g"ansknings

å

tg

ä

rder vi ansett erforderli­ga.

R

ä

kenskaperna har siffergranskats av Bohlins Revisior ibyr

å

 AB.

Revisionen har icke givit anledning till anm

ä

rkning bet 

ä

ffande f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansr

ä

kningarna, b 'kf

ö

ringen eller inventeringen eller eljest betr

ä

ffande fondstyrelsens f

ö

rvaltning.

Stockholm den 11 februari 1S88

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar Danielson (ordf.) John Dahlfors
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

19

Skr. 1987/88:174

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE gnaa i

TREDJE FONDSTYRELSEN

Ledamöter:

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN], Landshövding i Östergötlands län

KARL-ERIK[REDACTED_EFTERNAMN], Vice styrelseordförande. Svenska Arbetsgivareföreningen

GUSTAF PIEHL, Ordförande, Småföretagens Riksorganisation

THORSTEN[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot. Lantbrukarnas Riksförbund

ERIK-V RAMBERG. Förbundsordförande. Sveriges Köpmannaförbund

HARRY FJÄLLSTRÖM, Avtalssekreterare, Landsorganisationen i Sverige

BENGT LLOYD, Förbundsordförande, Handelsanställdas Förbund

HANS[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Hotell- och Restauranganställdas Förbund

BJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN], Ordförande, Tjänstemännens Centralorganisation

Suppleanter:

GUSTAV[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Riksförsäkringsverket

ÅKE[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseordförande, Kooperativa Förbundet

ARNE[REDACTED_EFTERNAMN], Andre vice ordförande. Småföretagens Riksorganisation

THORSTEN[REDACTED_EFTERNAMN], Verkställande direktör. Lantbrukarnas Riksförbund

E. O-[REDACTED_EFTERNAMN], Verkställande direktör, Sveriges Köpmannaförbund

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Svenska Pappersindustriarbetareförbundet

JOHNNY GRÖNBERG, Förbundsordförande, Svenska Transportarbetareförbundet

ÅKE ROSENOVIST, Förbundsordförande, Grafiska Fackförbundet

BO HJERN,[REDACTED_EFTERNAMN] vice ordförande. Centralorganisationen SACO/SR

Revisorer:

GUNNAR DANIELSON, ordförande, F.d. generaldirektör

STIG[REDACTED_EFTERNAMN], Bankinspektör, Bankinspektionen

HUGO ORUP, Styrelseledamot, Sveriges Köpmannaförbund

NILS NYQVIST, Förbundskassör, Svenska Träindustriarbetareförbundet

Verkställande direktör:

KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

20

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

TREDJE FONDSTYRELSEN

Tredje fondstyrelsen tillförs avgif­ter, som erlagts av enskilda mindre arbetsgivare samt s k egenavgifter. Med mindre arbetsgivare avses ar­betsgivare, vilkas lönesumma (av­giftsunderlag) högst uppgår till 225 basbelopp, för 1987 ca 5,5 Mkr.

Sammanlagt för 1987 har 10 495 669 tkr (f å 9 828 608 tkr) in­betalats, varav 1 594 792 tkr (f å 1 458 807 tkr) utgör egenavgifter Ränteintäkterna uppgick till 5 797 139 tkr (f å 5 532 053 tkr). För pensioner har till Riksförsäk­ringsverket överförts 13 504 (X)3 tkr (fåll 620 402 tkr).

De förvallade medlen har place­rats på sätt som framgår av balans­räkningen och särskild specificerad uppställning över obligations-, par­tial- och förlagslån.

De långfristiga placeringarnas genomsnittsavkastning per den 31 december 1987 beräknad på an­skaffningsvärdena var 11,30% (få 11,54%).

Fondkapitalet ökade under året med 2 726 946 tkr (f å 3 828 239 tkr).

Enligt lag skall fondstyrelsen bi­dra till kostnaden för administratio­nen av ATP-systemet, dvsersättning skall utgå till statsverket och de all­männa försäkringskassorna. Under året har 343 219 tkr (f å 326 041 tkr) totalt utbetalats, varav tredje fond­styrelsen bidragit med 86 148 tkr (få 78 250 tkr).

Administrationskostnaderna för de tre första fondstyrelserna och det gemensamma kansliet uppgick för året till 20 101 tkr (f å 18 216 tkr).

Tredje fondstyrelsens andel härav var 4 931 tkr (få 4 441 tkr).

I löner och ersättningar har sammantaget för fondstyrelserna och kansliet utbetalats följande be­lopp:

Styrelser och verkstäl­

lande direktör

1 447 194 kr

Revisorer och valvs-

delegerade

168 000 kr

Övriga befattnings­

havare

3 .345 783 kr

Pensioner och arbets­

givaravgifter

2 294 451kr

Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångar och skul­der per den 31 december 1987 fram­går av omstående resultaträkning och balansräkning.

Stockholm den 28 januari 1988

Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik-V. Ramberg

Hans[REDACTED_EFTERNAMN]

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN] (ordf.)

Gustaf Piehl Harry Fjällström Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

Tliorsten[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt Lloyd

Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (verkst.dir.)

21

FORVALTNINGSBERAHELSE

TREDJE FONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Resultatr

ä

kning (tkr)

Int

ä

kter

Pensionsavgifter

Avkastning fr

å

n fj

ä

rde fondstyrelsen Avkastning fr

å

n l

ö

ntagarfonderna Vinstskattemedel och l

ö

ntagarfonds­avgifter Int

ä

ktsr

ä

ntor

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Kortfristiga placeringar

Ö

vriga int

ä

ktsr

ä

ntor Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa int

ä

kter

Kostnader

Pensionsmedel

Kostnadsr

ä

nlor

Ink

ö

pskostnader

Kursskillnader vid avyttring av

v

ä

rdepapper

L

ö

ntagarfondsmedel

Administrationskostnader Fondstyrelsens f

ö

rvaltning Kostnadsers

ä

ttning till Riksf

ö

r­s

ä

kringsverket m fl

Summa kostnader 

Å

rets

ö

verskott

4 488 273

735

90 161

1 097 609 15 338 82 662 22 361

4 932 86 148

1987

10 495 670 22 906 43 991

1367 411

5 797 139

17 727 117

13 504 003

21886

42

15 749 1367 411

91080 15 000 171

2 726 946

1986

9 828 608 20 547 22 172

833 219

5 532 052

149 877 16 386 475

11 620 402

21 700

224

833 219

82 691

12 558 236 3 828 239

22

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

TREDJE FONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Balansr

ä

kning per 31.12 (tkr)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden Kortfristiga placeringar R

ä

ntefordringar V

ä

rdepapper

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Skulder

R

ä

nteskulder

Ö

vriga skulder

Reserverade l

ö

ntagarfondsmedel

Fondkapital

Enligt balansr

ä

kning den 31.12 1986

Årets överskott

1987

1986

928

800

1 535 683

740 978

2 323 914

1 991 699

41 063 803

9 458

810 579

8 565 883

98 724

50 548 447

48 534 687

54 408 972

51 268164

1689

42

1731

3 747

415 895

17

51 264 400

2 726 946

53 991 346

51 264 400

54 408 972

51 268 164

Not.

Kontrakterade ej likviderade fondaff

ä

rer avseende k

ö

p; tkr 2.040.740, avseende f

ö

rs

ä

ljning: tkr 468.120.

REVISIONSBER

Ä

TTELSE

TREDJE FONDSTYRELSEN

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna pensions­fondens tredje fondstyrelses förvaltning, får härmed avgiva revisionsberättelse för år 1987.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra hand­lingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning slående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderli­ga-Räkenskaperna har siffergranskats av Bohlins Revisionsbyrå AB.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 11 februari 1988

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar Danielson (ordf.) Hugo Grup

Nils Nyqvist

23

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

ALLMANNA PENSIONSFONDEN 1960-1987

F

Ö

RSTA, ANDRA OCH TREDJE FONDSTYRELSERNA

Balansr

ä

kningar per 31.12 i Mkr

Obligationer

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

Reverser

Refinansieringsl

å

n

Penningmarknadsplaceringar

R

ä

ntefordringar m m

Ö

vriga tillg

å

ngar

Summa tillg

ä

ngar

Bankl

å

n 

Ö

vriga skulder Fondkapital

Summa skulder

1960 396,0

15,2 59,4

0,1 9,1

479,8

1,5 478.3

479,8

1970

28 198,9 121,0

1

145,8 6 355,1

2

438,6

0,7 738,3

38 998,4

579,4

1,1

38 417,9

38 998,4

1980

114 526,8

110,2

1 989,8

30 561,2

11 267,4

2,4

5100,7

18,1

163 576,6

23,5 163 553,1

163 576,6

1985

190 118,2

53,1

2 780,1

45 591,1

8

458,0 2 657,0

9

766,0

259 423,5

9,0 259 414,5

259 423,5

1986

208 654,0

33,4

2 866,5

51 300,6

4 299,7

4 532,9

10 292,3

3,1

281 982,5

1 200,0 50,2

280

732,3

281

982,5

1987

229 629,2

25,3

2 613,2

48 791,7

2 344,8

7 717,3

12 222,6

2,2

303 346,3

1 400,3 301 946,0

303 346,3

Resultatr

ä

kningar i Mkr

1960

Pensionsavgifter

468,4

Avkastning fr

å

n fi

ä

rde

fondstyrelsen

Avkastning fr

å

n l

ö

ntagar-

fonderna

Int

ä

ktsr

ä

ntor:

Obligationer

10.8

Partialbevis

F

ö

rlagsbevis

0,6

Reverser

1,0

Refinansieringsl

å

n

Ö

vriga int

ä

ktsrantor

0,8

Summa int

ä

kter

481,6

Pensionsmedel

__ 

Kostnadsr

ä

ntor, ink

ö

pskost-

nader och kursskillnader

1,3

Fondstyrelsernas administra-

tionskostnader

0,5

Kostnadsers

ä

ttning till riks-

f

ö

rs

ä

kringsverket m fl

1.5

Summa kostnader

3,3

Ö

verskott

478,3

1970 6 099,8

1 617,3

7,9

73,0

372,6

178,8

9,7

8 359,1

1 165,6

44,7

1,3

73,0 1 284,6 7 074,5

1980 22 191,9

53,2

9 472,6

8,8

190,6

2 789,7

1 199,7

67,4

35 973,9

19 029,5

56,1

6,2

237,4 19 329,2 16 644,7

1985 34 494,6

103,4

12,8

20 276,3

4,4

338,7

5 371,6

1 133,7

766,0

62 501,5

42       116,1

612,8

12,8

303,5

43           045,2

19 456,3

1986 39 090,3

112,3

66.5

22 447,2

3,5

332,6

6 313,5

760,8

179,9

69 306,6

48 418,3

-773,8

18,2

326,0 47 988,7 21 317,9

1987 43 929,5

125,2

132,0

24150,2

2,1

329,2

6 054,0

344,2

518,2

75 584,6

53        800.8

206,8

20,1

343,2

54            370,9

21 213,7

24

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Tabell 1. Placeringarnas f

ö

rdelning efter placeringsobjekt under 

å

r 1987

(Nominella v

ä

rden och totalt 

ä

ven anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

Obligationsl

å

n')

Staten

Landsting och kommuner

Kommunfinansierande institut

Bosladsfinansierande institut

F

ö

retag

F

ö

retagsfinansierande institut

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

F

ö

rlagsl

å

n

Kommunfinansierande institut Bosladsfinansierande institut F

ö

retag

F

ö

retagsfinansierande institut Banker

Reversl

å

n

Landsting och kommuner') Bosladsfinansierande institut F

ö

retag

F

ö

retagsfinansierande institut Banker

Refinansieringsl

å

n

Penningmarknadsplaceringar')

Summa

Totalt

Totalt

F

ö

rsta

Andra

Tredje

nominella

anskaffn

ngs-

fondstyrelsen

fondstyrelsen

fondstyrelsen

v

ä

rden

v

ä

rden

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

5 854

97

13 155

103

2 744

95

21753

100

20 965

100

2 284

37

7 222

57

784

27

10 290

47

9 786

47

-21

-149

-2

9

-161

-1

-158

-1

-26

-28

-12

-66

-1

-64

-1

3 922

65

7 092

56

2 342

81

13 356

62

13 068

63

-341

-6

-899

-7

-369

-13

-1 609

-7

-1605

-8

38

1

-67

-1

-1

-30

-34

-2

-16

-9

-27

-28

-119

-2

-184

-1

50

1

-253

-1

-253

-1

-4 -28

-5 1

9 .

-15

-1

-84

-84

-40

-1

-54

-10

-104

-1

-104

-1

-Al

-1

-84

-1

66

2

-65

-65

-1156

-20

-644

-5

-672

-23

-2 472

-n

-2 508

-11

-781

-13

-61

18

-824

-4

-819

1043

17

585

5

278

10

1906

9

1869

9

-634

-11

-179

-2

-42

-1

-855

-4

-855

-4

-769 -15

-13

-989

-8

-926

-32

-2 684 -15

-12

-2 688 -15

-12

-86

-1

-1797

-14

-72

-2

-1955

-9

-1955

-9

1545

26

2 227

17

850

29

4 622

21

4 383

21

6 038

100

12 757

100

2 900

100

21695

100

20 632

100

')  Inklusive partiall

å

n

') Inklusive kommunfinansierande institut

) Anskaffningsv

ä

rden

25

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Tabell 2. Placeringarnas f

ö

rdelning efter placeringsobjekt per 31.12 1987

(Nominella v

ä

rden och totalt 

ä

ven anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

Totalt

Totalt

F

ö

rsta

Andra

Tredie

nominella

anskaffn

ngs-

fondslyre

sen

fondstyre

sen

fondstyre

sen

v

ä

rden

v

ä

rden

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Obligationsl

å

n')

73 397

77

115 870

80

41065

79

230 332

79

229 653

79

Staten

25 908

27

39 971

28

12 974

25

78 853

27

78718

79

Landsting och kommuner

791

1

1 239

1

554

1

2 584

1

2 550

1

Kommunfinansierande institut

472

590

389

1

1451

1

1 412

1

Bosladsfinansierande institut

40 164

43

63 926

44

22 097

42

126 187

43

125 833

43

F

ö

retag

5 044

5

7 676

5

3 069

6

15 789

5

15 723

5

F

ö

retagsfinansierande institut

993

1

2 395

2

1929

4

5317

2

5 267

2

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

25

73

53

151

150

F

ö

rlagsl

å

n

460

_ 

1347

1

811

2

2 618

__ 

2 612

_ 

Kommunfinansierande institut

2

2

2

Bosladsfinansierande institut

21

39

29

89

88

F

ö

retag

112

212

55

379

378

F

ö

retagsfinansierande institut

181

478

77

736

736

Banker

146

618

2

648

2

1 412

1408

Reversl

å

n

18 993

20

21223

15

8 539

16

48 755

17

48 794

17

Landsting och kommuner')

6 703

7

475

83

7 261

2

7 261

2

Bosladsfinansierande institut

5 848

6

7 936

6

3 095

6

16 879

6

16919

6

F

ö

retag

4 376

5

2 652

2

357

7 385

3

7 383

3

F

ö

retagsfinansierande institut

2 036

2

10 160

7

5 004

10

17 200

6

17 201

6

Banker

30

30

30

Refinansieringsl

å

n

154

2 092

1

99

2 345

1

2 345

1

Penningmarknadspiaceringar')

2 521

3

3 865

3

1593

3

7 979

3

7 719

3

Summa

95 525

100

144 397

100

52107

100

292 029

100

291 123

100

1)

Inklusive partiall

å

n

2)

Inklusive kommunfinansierande institut

3)

Anskaffningsv

ä

rden

26

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Tabell 3. Placeringarnas f

ö

rdelning p

å

 l

å

ntagargrupper under 

å

r 1987

(Anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

Staten Kommuner Bost

ä

der N

ä

ringslivel d

ä

rav industri m m kraftverk iordbruksn

ä

ring Utl

ä

ndska l

å

ntagare Penningmarknadsplaceringar

Summa

F

ö

rsta

Andra

Tredie

ondstyrelsen

fondstyrelsen

fondstyrelsen

Totalt

Mkr       %

Mkr       %

Mkr      %

Mkr

%

2 154      38

6 883       57

749      27

9 786

47

-824    -14

-233      -2

16      

-1041

-5

4 824      85

7 485      62

2 627       94

14 936

72

-1 928    -34

-4 108    -34

-1 369    -49

-7 405

-36

-1 538    -27

-3 410    -28

-922    -33

-5 870

-28

-379      -7

-531       -4

-186      -7

-1096

-6

-11       

-167      -2

-261       -9

-439

-2

-3      

-16      

-9      

-28

1 469      25

2 120       17

795      28

4 384

22

5 692     100

12 131     100

2 809     100

20 632

100

Tabell 4. Placeringarnas f

ö

rdelning p

å

 l

å

ntagargrupper per 31.12 1987

(Anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

Staten

Kommuner

Bost

ä

der

N

ä

ringslivet d

ä

rav industri m m kraftverk jordbruksn

ä

ring

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

Penningmarknadsplaceringar

Summa

F

ö

rsta

Andra

Tredje

fondstyrelsen

fondstyrelsen

fondstyrelsen

Totalt

Mkr

%

Mkr      %

Mkr       %

Mkr       %

25 844

27

39 833       28

13 041       25

78 718      27

7915

8

2 289        2

1022         2

11226        4

45 882

48

71715      49

25 244      48

142 841       49

13 047

14

26 234       18

11188      22

50 469       17

8 334

9

16596       11

5 935       12

30 865       11

3 863

4

6 681         5

2116        4

12 660        4

850

1

2 957         2

3 137        6

6 944         2

25

73      

53      

150      

2 445

3

3 738        3

1 536        3

7719         3

95 158

100

143 882     100

52 084     100

291 123     100

27

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Tabell 5. Placeringarnas f

ö

rdelning p

å

 l

å

ntagargrupper under respektive 

å

r

(Anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

1960

1970

1980

1985

1986

1987

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr      %

Staten

135

29

739

11

6 468

41

5 754

30

-3 556

-17

9 786     47

Kommuner

61

13

593

8

362

2

-156

-1

-59

-1041      -5

Bost

ä

der

173

37

3 664

52

4 247

27

14 190

74

31007

149

14 936      72

N

ä

ringslivet

102

21

2 026

29

4 807

30

-893

-5

-7 218

-35

-7 405   -36

d

ä

rav industri m m

62

13

1 515

22

3 576

23

-1394

-7

-6 079

-29

-5 870   -28

kraftverk

25

5

337

5

682

4

-137

-1

85

-1 096     -6

jordbruksn

ä

ring

15

3

174

2

549

3

638

3

-1224

-6

-439     -2

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

- 3

-16

-22

-21

-28     

Penningmarknadsplaceringar

-18

1

296

2

680

3

4 384     22

Summa

471

100

7 001

100

15 869

100

19 169

100

20 833

100

20 632    100

Tabell 6. Placeringarnas f

ö

rdelning p

å

 l

å

ntagargrupper per 31.12 respektive 

å

r

(Anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

1960

1970

1980

1985

1986

1987

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

Mkr

%

MVr      %

Staten

135

29

3 320

9

34 940

22

72 487

29

68 931

25

78 718     27

Kommuner

61

13

3 978

10

11036

7

12 759

5

12 700

5

11226        4

Bost

ä

der

173

37

18 420

48

58 280

37

96 898

39

127 904

47

142 841      49

N

ä

ringslivet

102

21

12 405

33

54 036

34

64 661

26

57 442

22

50 469      17

d

ä

rav industri m m

62

13

9 352

25

41 344

26

42 856

18

36 776

14

30 865      11

kraftverk

25

5

1695

4

8212

5

13 631

5

13716

5

12 660        4

jordbruksn

ä

ring

15

3

1358

4

4 480

3

8 174

3

6 950

3

6 944        2

Utl

ä

ndska l

å

ntagare

136

163

198

178

150     

Penningmarknadsplaceringar

1

3

2 656

1

3 337

1

7 719        3

Summa

471

100

38 260

100

158 458

100

249 659

100

270 492

100

291 123    100

28

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 1

Tabell 7. Tillv

ä

xt i fondkapital och placeringskapacitet under respektive 

å

r, Mkr

Influtna avgifter

Avkastning fr

å

n 

ö

vriga fondstyrelser

Int

ä

ktsr

ä

ntor

Pensionsutbetalningar

Kostnadsr

ä

ntor, kursskillnader m m

Administrationskostnader

Tillv

ä

xt i fondkapital

Reserverade l

ö

ntagarfondsmedel

(f

ö

r

ä

ndring)

Ö

kade r

ä

ntefordringar m m (

ö

kning =

Placeringskapacitet

Procentuella avgiftsuttag')

Basbelopp vid ing

å

ngen av resp 

å

r

(kronor)

Den genomsnittliga direkta r

ä

ntan

p

å

 de l

å

ngfristiga placeringarna

(procent)

1960 468

13

-1 -2

478

-7 471

3

4 000

5,63

1970

6 100

2 259 -1 166

-74

7 075

-74 7 001

10

6 000

6,56

1980

22 192

53

13 729

-19 030

-56

-243

16 645

-776 15 869

12

13 900

9,09

1985

34 494

116

27 891

-42 116

-613

-316

19 456

-17 -270

19 169

10

21 800

11,58

1986

39 090

179

30 037

-48 418

774

-344

21 318

-3 -482

20 833

10

23 300

11,50

1987

43 929

257

31398

-53 801

-206

-363

21214

1387 -1969

20 632

10,2

24100')

11.18

1)  Fr

é

n 1982 ber

ä

knas avgiftsuttaget p

å

 hela l

ö

nesumman.
[REDACTED_EFTERNAMN] 1984 inkluderas tortibjd ATP-avgift om 0,2 procentenheter tfor l

ö

ntagarfondernas verksamhet).

2)  H

ö

jning till 24 500 den 1/7

Tabell 8. V

ä

rdepappersportf

ö

ljer per 31.12 respektive 

å

r, Mkr

1985             1986             1987

Innehav av obligationer, partialbevis och f

ö

rlagsbevis:

Nominellt                                          193 693,5

Anskaffningsv

ä

rde                              192 951,4

Marknadsv

ä

rde                                   178 860,3

211 450,8     232 949,9

211553,9      232 267,7

203 866,4     226 007,2

29

Fjärde fondstyrelsen årsredovisning 1987

3!

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

1987 i sammandrag

  Fondens grundkapital (dvs summan av de belopp som tilldelats fonden sedan

dess tillkomst 1974) har ökat med 200 mkr under året till 2.350 mkr. Därmed har fonden lyft hela det belopp riksdagen hittills beviljat.

       Fondens tillgångar, upptagna till marknadsvärden, uppgick vid årsskiftet till

11.7 mdr, vilket innebär att tillgångarna trots kapitaltillskottet pga

kursnedgången minskat något under 1987. Värdepappersportföljens marknadsvärde var vid årsskiftet 10.4 mdr.

  Fonden köpte under 1987 värdepapper för 1.9 mdr och sålde värdepapper för

1.7 mdr. Totalt nettoplacerades drygt 200 mkr.

  I nyemissioner placerades 395 mkr, varav 169 mkr i icke börsnoterade företag.

I andrahandsmarknaden nettosålde fonden aktier för drygt 250 mkr.

 Fondens fem största engagemang var vid årsskiftet i ordningsföljd Astra,

Volvo, ASEA, SCA och Electrolux, som med ett sammanlagt marknadsvärde på

3.800 mkr mofsvarde 36% av portfölj värdet.

   Fondens engagemang i onoterade företag ökade med 235 mkr under 1987.

Med ett ssunmanlagt anskaffningsvärde av 576 mkr svarade dessa företag för 5%

av fondens tillgångar vid årsskiftet.

  Pä grund av aktiekursutvecklingen upfylldes inte reglementets resultatkrav

att bibehålla grundkapitalets realvärde och betala 3% direktavkastning på detta.

Sammanlagt sedan fondens tillkomst har fonden emellertid med bred marginal

 närmare 7.000 mkr överträffat detta resultatkrav.

       Aktiekurserna sjönk under 1987 med 8%. Index för fondens aktieportfölj

sjönk i ungefär samma takt, trots att kurserna för de för fonden viktigaste

företagen stora företag i allmänhet, verkstadsföretag och kemiföretag utvecklades väsentligt sämre än totalindex.

 Till ny verkställande direktör med tillträde i början av 1988 utsågs bankdirektör Bertil Daitielsson.

32

VD-översikt

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

Efter att ha varit VD för fjärde AP-fonden i närmare nio år skriver jag härmed min sista VD-övcrsikt. Det känns då naturligt att föra fram några synpunkter på ulvecklingen av den svenska riskkapitalmarknaden och att redovisa några erfarenheter jag gjort.

När jag tillträdde min befattning 1979 låg aktieindex pä nivån 120, den registrerade aktieomsättningen un­der året blev några få mdr och nyemissionsvolymen ca 600 mkr. I dag ser siffrorna ganska annorlunda ut. Totalindex för aktier låg vid del senaste årsskiftet efter ett kraftigt kursfall i slutet av året kring 830. 1987 var aktieomsättningen pä börsen 125 mdr och nyemissionsvolymen 5.6 mdr (plus 2.8 mdr i emissio­ner av icke officiellt noterade företag). Storföretagen kunde göra nyemissioner pä miljardbelopp, och anta­let noterade företag hade genom nyintroduklioner fördubblats. 1987 hade fondens värdepappersportfölj elt marknadsvärde på 10.4 mdr med elt övervärde gentemot anskaffningsvärdet på 4.9 mdr. 1979 var marknadsvärdet 1.1 mdr med ett undervärde pä in­emot 100 mkr.

Det är alltså en dramatisk utveckling som ägt rum, både i fondens omvärld och i fonden och som tog sin början 1980, dä aktiemarknaden vaknade till liv.

Jag har många gånger i fondens årsberättelser och delårsrapporter påpekat att aktieförvaltning i en insti­tution av fjärde AP-fondens typ är en verksamhet med långsikliga mål och att resultatet måste mätas över en längre tidsperiod. Jag har också med exempel illustre­rat osäkeriieten i kortsiktiga resultatmätningar. Att jag nu återigen gör delta påpekande är inte för att försöka ursäkta vad som kan te sig som ett "dåligt" resultat för fonden 1987.

Resultatmätningar för år eller tom delar av år för olika aktieförvaltare får en framträdande plats i ny­hetsmedierna, ibland med ganska drastiska kommen­tarer. Inte minst m h t investmentbolag och aktiefon­der, som har delägare som fattar placeringsbeslut bl a på grundval av sådana uppgifter, känns det angeläget att man finner mer rättvisande mätmetoder. Jag vet inte hur dessa metoder ser ut. Kanske skulle man kun­na överbrygga konflikten kort/lång period med någon form av rullande eller glidande flerperiodsresultat som ger ett riktigare perspektiv på verksamhelen. Det känns naturligtvis tillfredsställande att kunna konsta­tera atl i del långa perspektivet sedan fondens till­komst 1974 fonden har "slagit index" med en ganska bred marginal.

Den starka ökningen av omsättningsvolymen på bör­sen innebär att vi nu fått en väl fungerande andra­handsmarknad. Också under perioder av starkt sälj-tryck under senare år (som t ex i oktober 1987) har marknadslikviditeten (dvs marknadens förmåga att utan stora kursrörelser hanlera stora utbuds- oeh efler-frägevolymer) varit god.

Fonden har sedan nägra år sökt bidra till att förbätt­ra marknadslikvidiieten genom tidvis ganska omfat­tande "arbitrageaffärer" (mellan olika aktieslag, fria resp bundna aktier, aktier i olika bolag med samma verksamhet etc). Genom dessa affärer som utnytt­jar tillfälliga kursförskjutningar mellan olika aktier och ofullkomligheter i marknaden ökar fonden avkastningen på portföljen. Det förhållandel att fon-

den inte är skattepliktig gör att den har större förut­sättningar än flertalet andra större institutioner att göra arbitrageaffärer.

Marknadslikviditeten spelar stor roll också i den fort­gående internationaliseringen av aktiehandeln och för Stockholmsbörsens möjligheter att hävda sig som primär marknadsplats för svenska aktier. Internatio­naliseringen av aktiehandeln bör rimligtvis leda till en effektivisering av börsverksamheten och därmed till lägre kostnader för riskkapitalet (tillgången till ut­ländska placerare har haft betydelse för flera viktiga svenska företag). Internationaliseringen har naturligt­vis inte bara fördelar. Störningar på en marknad fort­plantas snabbt och direkt till andra marknader och inte bara som tidigare stämningsmässigt.

I traditionella beskrivningar av aktiemarknaden bru­kar man betona vilken betydelse denna har för de noterade företagens riskkapitalanskaffning. Samban­det är inte utan vidare uppenbart, fiandeln i redan ulelöpande värdepapper brukar av sina belackare be­skrivas som någon form av gycklarnas marknad, där papper enbart byter ägare till i realiteten ointressanta priser. Här är inte rätta platsen att presentera en ut­tömmande beskrivning av andrahandsmarknadens betydelse för nyemissionsmöjlighetema, men jag vill erinra om att vi under en följd av år i fondens årsredo­visning illustrerat den nära samvariationen mellan kursnivåer och emissionsvolymer.

Börsäret 1987 erbjuder elt konkret och i detta sam­manhang intressant exempel på vad tillgången till en fungerande aktiemarknad betytt för ett förelag. Inter Innovation, som börsnoterades så sent som i april 1987, förvärvade senare samma år etl stort ameri­kanskt företag, Le Febure. En del av köpeskillingen pä 435 mkr borde m h t den nya koncernens soliditet finansieras genom en nyemission på ca 180 mkr på marknaden. Denna genomfördes i oktober. Även om f j ärde AP-fonden 1982 satsat 25 mkr (ett för den tiden och i synnerhet i förhållande till bolagels storlek myc­ket betydande belopp) i Inter Innovation och bolaget dessutom haft Skandia som aktieägare är det knappast troligt att förvärvet av Le Febure med allt vad detta betyder för Inter Innovations framtid kunnat ge­nomföras om bolaget alltjämt varit onoterat. Jag tyck­er att detta exempel pä ett "riktigt" utnyttjande av marknaden är så myckel mer glädjande som det gynn­samma börsklimatet under senare är i mänga fall ut­nyttjats för rent finansiella ändamål utan betydelse för näringslivets utveckling.

Exemplet Inter Innovation ger mig anledning att ut­trycka glädje över utvecklingen av fondens engage­mang i onoterade företag. Detta är en verksamhel som startade 1980, och där jag känner att fonden kan­ske gjort och kan göra större "nytta" än i fråga om de stora, noterade företagen. Jag har beskrivit fondens verksamhet på detta omräde relativt utförligt i den följande redovisningen för 1987.

Den som satts alt förvalta ett samhälleligt ägt kapital kan inte undgå alt påverkas av den stundtals mycket hätska debatten kring offentligt ägande kontra enskilt ägande. Jag har som chef för fjärde AP-fonden knap­past känt mig som en av den klassiska svenska bland-

3    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 174

33

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

ekonomins dödgrävare. I det många gånger nära sam­arbetet med andra (i slutändan privatägda) institutio­ner och för övrigt också med företrädare för enskil­da aktieägare och representanter för de anställda har jag känt att fonden har haft en viktig rol! att spela. Styrkan hos fjärde AP-fonden är i detta sammanhang dess oberoende av olika makt- och inflytandegrup­peringar i samhället. Jag utgåiifrån att detta oberoen­de skall kunna bestå.

Jag tror att en stor del av konflikten offentligt contra enskilt ägande beror på att man inte skiljer på ägandet och ägarrollen. Frågan om enskilt eller kollektivt ägan­de är en politisk fråga, och där kan man beroende på sina politiska värderingar ha olika meningar och förfäkta desa med all frenesi. När det gäller ägarrollen borde meningsskiljaktighetema kunna vara mindre. Här låter verkligheten sig knappast beskrivas i termer av svartyvitt utan snarast som en giåskala. Man kan inte hävda att fjärde AP-fonden (eller för den delen etl försäkringsbolag) generellt sett är en "dålig" ägare som sviker sitt förvaltaransvar därför att del inte i bakgrunden finns ett privat ägande eller en börsnote­ring som ger ett mer eller mindre ögonblickHgl utslag för marknadens förtroende resp brist på förtroende. Lika litet gär det att hävda att ell privatägt företag eller en noterad institution generellt sett är en "bra" ägare. Jag skulle kunna citera flera exempel; ett så­dant är händelseförloppet kring den s k midnatts­raiden i Sandvik, då fonden medverkade till att byta ul styrelse och företagsledning.

Ett framträdande drag i utvecklingen på aktiemarkna­den under den tid som denna översikt omfattar är den tilltagande instilulionaliseringen av aktieägandet. Hushållen äger en mindre andel av de börsnoterade aktierna än t ex på 60- och 70-talen (fast av ett många gånger högre börsvärde). Man kan beklaga denna utveckling, men man kan också konstatera atl den är en oundviklig följd av kapitalbildningsmekanismen (pch skattesystemet) i samhället. Återigen talar vi om den politiska kontroversen en­skilt/kollektivt ägande. När man utifrån sina poli­tiska värderingar belräffande ägandet anser att instilu­lionaliseringen av aktiemarknaden leder lill en icke önskvärd maktkoncentration tror jag emellertid inte att slutsatsen är riktig. Särskilt om man menar att bote­medlet mot maktkoncentration är en vidgning av det individuella ägandetom detta kan åstadkommas gör man sig skyldig lill ett felslut. I själva verket skulle ett spritt enskilt ägande leda lill en ökad maktkon­centration. 10.000 individuella aktieägare som på bolagsstämmor eller på annat sätt utövar ett ratio­nellt ägarinflytande är en utopi. En förutsättning för mitt resonemang är naturligtvis alt vi har en mångfald av institutioner, som representerar olika intressen. För att undvika missförstånd vill jag gärna påpeka atl jag personligen gärna ser ett ökal enskilt ägande, sä att fler människor får del i näringslivets ulveckling och förståelse för dess villkor. Men detta är min politiska värdering av ägandet, som inte har med ägarrollen att göra.

Frägor kring ägarförhållandena i näringslivet är inga­lunda nya och får från lid till annan förnyad aktualitet. Studieförbundet Näringsliv och Samhälle har sedan

1985 ägnat ett betydande intresse åt ägandet och ägar­rollen. SNS insatser är så vill jag förslår långt ifrån avslutade, men den enda absolut säkra slutsats man hittills kunnat dra är att det Bnns en ägarroll och att det är viktigt för näringslivets utveckling hur den ut­övas.

Etl drag i aktiemarknadsbilden, särskilt åren 1983-85, har varit emissioner, introduktioner och aktieköp som lett till ett ökat korsägande de börsnoterade före­tagen emellan. Jag hyser sedan flera år den uppfatt­ningen att dét är till nackdel för företagen om ägarrol­len genom korsägande elimineras eller väsentligt för­svagas och därmed övertas av slyvelsen/företagsled-ningen. Till skillnad mot en annan väg att cementera företagsstrukturer aktier med högre rösträtt är korsägandet någonting som kan införas när som helst, och det är ofta oklart för övriga aktieägare vem som i sista hand spelar ägarrollen och på vilka bevekdse­grunder. Jag har på olika vägar försökt påverka attity­derna till korsägandet, dock utan märlcbar framgång. Det har därför känts tillfredsställande all fonden åtminstone i något fall kunnat aktivt medverka till att bryta upp ett korsägande.

Till sist skulle jag vilja beröra ett annat område som varit viktigt för mig, nämligen etikfrågorna. Lagstift­ningen mot missbruk av särskild information på aktie­marknaden har successivt skärpts, och det är sannolikt att den inom kort också kommer att omfatta den kate­gori av aktörer på marknaden jag själv tillhör, pdrtfölj-förvaltama. Denna utveckhng är välkommen, men det är uppenbart atl lagstiftningen aldrig kan hålla jämna steg med människors uppfinningsrikedom när det gäller att tillgodose sina egna ekonomiska intres­sen. Vad som gång på gång förvånat mig är "etablisse­mangets" tolerans gentemot personer som uppenbart förbrutit sig mot god sed och anständighet på detta omräde lät vara alt man hållit sig inom de formella gränser som en otillräcklig lagstiftning dragit upp. Jag talar inte för någon form av privatjustice. men jag finner det uppseendeväckande att näringslivet inte på de vägar som trots allt står till buds markerar atl ett sådant beteende är oacceptabelt. För den som bekänner sig till marknadsekonomin och gärna vill tro på dennas självläkande förmåga har delta varit en av de stora besvikelserna.

Stockholm i februari 1988

-3q;(W

Sten Wikander

34

Skr. 1987/88:174 Bilaga 2

Riskkapitalmarknaden 1987

Det gångna året blev mycket händelserikt pä den sven­ska riskkapitalmarknaden. Främst koncentrerades intresset pä den dramatiska kursutvecklingen för ak­tier och optioner. Till märkeshändelserna hörde också att emissionsvolymen pä den svenska marknaden steg till en historiskt sett mycket hög nivå. Mer i skym­undan pågick och pågår dessutom utredningar som långsiktigt kan få en utomordentligt stor betydelse för marknadens utveckling, organisation och regelverk.

Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindex under 1985 och 1986 (högsta resp lägsta noteringar månadsvis) samt av totalindex och index för några av de viktigaste branscherna veckovis 1987. För att underlätta jämförelser är såväl totalindex som branschindexserierna omräknade till basen 100 vid ingången av 1987.

DIAGRAM 1

AKTIEMARKNADENS UTVECKUNG 1985-87

1985     1986        1987 VECKA      10

Under året sjönk totalindex med drygt 8% (föregäen­de år -(-51%). Kurstendensen var emellertid synnerii­gen växlande under årets gång. Den nedåtgående trend som registrerades i slutet av 1986 förstärktes i etl kursfall pä 14% under de fyra första veckorna av 1987. Därefter steg kurserna nästan oavbrutet och periodvis under hausseartade förhållanden för alt nå en högsta­notering hittills (totalindex; 1237) den 8 oktober, när­mare 60% högre än lägstanoteringen i januari. Frän kulmen i oktober sjönk kursnivån fram till årsskiftet

med 33%i under inledningsvis baisseartade förhållan­den.

Den senaste femårsperioden, som inkluderar tre goda och två dåliga år av kursutveckling, visar en genom­snittlig indexuppgång på 20% per år. Exkluderas det första året 1983som också var del bästa, begrän­sas indexuppgången till mera måttliga 11%. I det per­spektivet är alltså den svenska börsen på väg tillbaka till en mer normal kursutveckling. Det är först när åttiotalets inledande exceptionella kursuppgång in-

35

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

räknas som kurserna stigil mycket. Men då var också utgångsläget hell annorlunda med en mycket begrän­sad marknad och en överlag låg värdering av de börs­noterade företagen. Periodvis värderades börsbolagen under slutet av sjuttiotalet lill i genomsnitt hälften av det justerade egna kapitalet, till stor del beroende på låg lönsamhet hos företagen.

Branschutvecklingen under 1987 var oenhetlig och tendenserna från 1986 förstärktes ytterligare. Faslig­hels- och byggbolagen uppvisade ånyo den bästa kurs­utvecklingen, -I-16%. Bättre än totalindex utveckla­des såväl gruppen Övriga förelag (-( 11%) som För-valtningsbolagen (-5%) för andra året i rad. Spegel­bilden av ovanslående förhållande var atl både Ke­misk industri (-12%) och Verkstäder (-22%) åter tappade jämfört med totalindex. Dessa båda senare branscher är överrepresenterade i fondens portfölj.

För enskilda aktier var utvecklingen givetvis än mer skiftande. Etl genomgående drag var atl de 16 mest omsatta aktierna och framför allt de större exportin-riktade företagen i regel visade en betydligt sämre kursutveckling än genomsnittet. Kraftbolagen, som inryms i gruppen Övriga företag, fick under årel en relativt god kursutveckling.

Den registrerade aktieomsättningen vid Stockholms fondbörs (A:I och A:II-listoma) sjönk från 141,7 mrd 1986 till 124,6 mrd 1987. Eftersom omsättningen inne­håller såväl en pris- som en volymkomponent är om-sällningshastigtielen ett väl så intressant mått på affärsaktiviteten. Omsättningshastigheten beräknas numera varje månad av fondbörsen och definieras som månatlig omsättning uppräknat till årsbasis i för­hållande till periodens utgående börsvärde. Den månadsvis beräknade omsättningshastigheten verkar ha stabiliserats på en nivå i underkant av 30% från och med andra halvåret 1986. Under första halvåret 1986 innan omsättningsskatten pä aktier fördubbla­des registrerades en omsättningshastighet på när­mare 50%, vilket var den högsta registrerade hittills vid Stockholms fondbörs.

Den sammanlagda exporten och importen av svenska aktier sjönk lill 22,5 mrd (35,2 mrd). Om man jämför genomsnittet av dessa köp och försäljningar med den i Sverige registrerade omsättningen, så sjönk denna relation markant till 9% (12%). En än mer oroväckan­de tendens är all Stockholms fondbörs andel av aktie-omsättningen i svenska aktier på samtliga marknader sjunker. Londonbörsen, som uppskattas svara för när­mare 2/3 av handeln i svenska aktier utomlands, publi­cerar numera omsättningen uppdelad på olika aktier, varför grova uppskattningar av den totala ullandsom-sätlningen kan utföras. Det visar sig all omsättningen i vissa fria aktier i svenska bolag utomlands åtmins­tone periodvis är mångdubbelt högre än för mot­svarande aktie i Stockholm. För de fria aktierna i några företag är omsättningen till och med avsevärt högre i utlandet än om man summerar omsättningen för motsvarande företags samtliga aktieserier i Sve­rige. Den från svensk synpunkt oroande innebörden av detta är att primärmarknaden för dessa aktier ten­derar att flyttas från Stockholm till i första hand Lon­don. I fjol registrerades också en omsvängning av

gränsflödel. Sålunda netloimporterades svenska aktier lill ett värde av 4,2 mrd jämfört med en netto­export pä 2,3 mrd 1986.' Importlrycket nådde sin kul­men i samband med kursnedgången i oktober.

Oplionshandeln fortsatte att utvecklas. Under året introducerades standardiserade säljoptioner i aktier och antalet noterade köpoptioner utökades ytterli­gare. Det sammanlagda antalet omsatta aktieoptions­kontrakt på de båda handelsplatserna SOFE och OMsteg marginellt till 2,2 milj (2,0 milj), men mätt i kronor sjönk omsättningen avsevärt till 2,9 mrd (4,4 mrd). I stället sökte sig marknadens aktörer till index-optionerna, vilka introducerats i december 1986. In-dexoptionsmarknaderna omsatte drygt 12 mrd under sitt första hela verksamhetsår. Kursfluktuationerna för de finansiella derivaten blev våldsamma. Anmärk­ningsvärt är att stora förluster under året i hög grad drabbat de direkta aktörerna på marknaden, dvs ban­ker och andra fondkommissionärer. Handelns organi­sation och regelverk har ifrågasatts och utreds för när­varande av myndigheterna.

Även förde inlernationella aktiemarknaderna utgjor­de oktober en brytpunkt. Fram till dess kunde avsevär­da kursuppgångar registreras vid samtliga större inter­nationella börser med undantag för Frankfurt. På grund av börsoron under årets sista kvartal begränsa­des dock uppgången i världsindex tidskriften Mor­gan Stanley Capilal International Perspectives index, som mäter kursrörelserna för närmare 1.400 aktier i 19 länder till 14% (40%). Det bör dock betonas atl della världsindex är dollarbaserat. Eftersom dollarut­vecklingen under 1987 var svag, överdriver detta index starkt kursutvecklingen i lokal valuta. I grova drag kan sägas att mätt i lokal valuta från årsskifte till års­skifte föll de flesta europeiska börser med undantag för Madrid och London, medan Japan uppvisade en begränsad uppgång och New Yorkbörsen stod stilla.

Diagram 2 visar kursutvecklingen för ett urval vikti­gare utländska börser mätt i lokal valuta för 1986 och 1987. Dessutom är indexutvecklingen under fjärde kvartalet inlagd för att i någon mån illustrera fjolårels kursrörelser. Den dollarbaserade världsindexutveck-lingen under 1987 återges också i diagrammet.

Alt i efterhand söka förklara kursutvecklingen på den svenska aktiemarknaden under ell år méd så kraftiga kursrörelser som 1987 låter sig inle göras i etl steg. Året kan, som framgått tidigare, delas i Ire olika faser; kursnedgången i januari, den åtminstone periodvis hausseartade tendensen fram lill oktober och det mycket kraftiga kursfallet under årets sista månader.

Den första fasen inleddes redan vid månadsskiftet

oktober/november 1986 och kursfallet               19% på

knappt tre månader får betecknas som kraftigt, särskilt som perioden kring årsskiftet traditionellt brukar resultera i en kursuppgång. Troligen kan ned­gången, som inte hade någon motsvarighet utom­lands, lill slor del förklaras av de successivt stigande marknadsräntorna. Flera aktörer räknade säkert också med atl en stor del av skattefondsparandet skul­le lösas in när fondandelarna blev fria vid årsskiftet. Så blev dock inle fallet utan endast 15% av fondan­delarna löstes in.

36

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

KURSUTVECKUNGEN IOLIKALANDER

DIAGRAM 2

100%-

HaUr UtvecMing Hal

é

r        \

«

i1dslrxjex-

1987   4 kvartalet  1988           utveckling

1967

1987

25%-

-25%'

31.12.

31.3.

30.6.

30.9.

30.12

86

87

87

87

87

Under den andra fasen kom helt andra faktorer i för­grunden. Först kan konstateras att den likvidilelspå-spädning som skett under en längre tid såväl i Sverige som internationellt nådde sin kulmen vid årsskiftet. Den lätta penningpolitiken i OECD-länderna i kombi­nation med den lägre inflationslakt, som följde av bl a fallande oljepriser, ökade markant utbudet av pengar under perioden 1984-1986 och räntelägel drog sig suc­cessivt ned internationellt. Slora valutakursföränd­ringar ökade osäkerheten och hämmade därmed in­vesteringsviljan i den reala ekonomin. Penning-mängdsöverskottet sökte sig därför till de finansiella marknaderna och förstärkte därmed den starka kurs­utvecklingen på aktiemarknaderna.

Troligen accentuerades kursrörelserna ytterligare av den tilltagande internationaliseringen av kapitalmark­naderna. Kapitalflödena har blivit allt lältrörligare och informationsspridningen sker momentant och globall till ett allt större antal marknadsaktörer Rela­tiv värdering används i ökad omfattning vid jämförel­ser mellan olika aktiemarknader. Men om högt värde­rade aktier i omvärlden används som argument för höga aktiekurser på hemmamarknaden förstärks kurs­rörelserna tvärtemot den utjämning som teorin anger skall inträffa.

En ytterligare förklaringsfaktor till kursuppgången är att industrikonjunkturen successivt förstärktes under året. Det gäller speciellt för Sverige, men även för t ex USA och Japan.

När aktiemarknaden kulminerade i oktober hade de svenska företagen nått en exceptionellt hög värde-ringsnivä i ett längre perspektiv. Företagen värderades lill i genomsnitt drygt 150% av justerat eget kapital. Del innebär alt aktiemarknaden diskonterade en lön­samhet klart över förränlningskravel under många år framöver.

Det är intressant att i efterhand notera all de interna­tionella räntemarknadema redan under första halv­året började kantra och visa en stigande tendens. Men i stället för den successiva förändring som känneteck­nade ränteförväntningama kom omsvängningen snabbi och häftigt på aktiemarknaderna.

Under den andra veckan i oktober kom ell par mot­sägelsefulla uttalanden från den amerikanska admini­strationens sida beträffande räntepolitiken och valuta­utvecklingen samtidigt som nya svaga siffror över han­delsbalansens utveckling offentliggjordes, varvid den långa räntan kröp över 10%. New Yorkbörsen reagera­de mycket negativt och den amerikanska dollarn för­svagades.

När de finansiella marknaderna öppnade på månda­gen den 19 oktober förstärktes dollarfallet och aktie­marknaderna föll mycket kraftigt. Förtroendet för utvecklingen av den amerikanska ekonomin erodera-de. På samma sätt som aktiekurserna följt varandra i uppgången spreds kursfallet lavinartat över aktie­marknaderna internationellt.

Under måndagen föll kurserna med 22% pä New York­börsen. Därmed inträffade större delen av korrige­ringen på den amerikanska marknaden under en enda dag. För Stockholmsbörsens del blev den omedelbara nedgången mindre djup. Efter etl mera utdraget hän­delseförlopp avstannade kursfallet i Stockholm först när kurserna fallit mer än på de flesta andra inlernatio­nella börser. Fram till årsskiftet sjönk kursnivån med en tredjedel. En förklaring till denna reaktion är att del internationella börskapitalet efter kursfallet i första hand sökt sig tillbaka till sina respektive hemma­marknader. Likviditeten på Stockholms fondbörs un­der den dramatiska perioden var god, vilket får anses ha stärkt börsens goda renommé internationellt.

Möjligen har de interna svenska s k marknadstekniska faktorerna förstärkt kursrörelserna vid Stockholms fondbörs ytterligare. Del ovan nämnda netloinflödel av aktier från utlandet var inte särskill stort i jäm­förelse med t ex allemansfondernas inflöde av nytt kapital och löntagarfondernas nyplaceringsbehov. Sannolikl bidrog den successivt stigande kursnivån till alt öka företagens nyemissionsbenägenhet, viket un­der andra halvåret ledde till en hög efterfrågan på nyll eget kapilal.

Emissions- och introduktionsvolymen för officiellt noterade företag steg under året till 5,6 mdr (4,4 mdr). Härav uppgick nyemissionerna till 3,8 mdr, vilkel var marginellt mer än 1986. En väsentlig skillnad är att praktiskt tagel alla nyemissioner 1987 skedde med företräde för de gamla aktieägarna, medan de till ut­landet riktade nyemissionerna föregående år svarade för två tredjedelar av nyemissionsvolymen. 17 (16) bolag introducerades på A- och OTC-listorna till elt

37

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

sammanlagt belopp tiv 1,8 mdr (0,5 mdr). Del bör observeras att ytterligare 2,8 mdr emitterades av icke officiellt noterade bolag exklusive de till företagsled­ningar och anställda riktade emissionerna av främsl konverteringslån. Därmed närmade sig den totala emissionsvolymen rekordnivåerna från 1983 och 1984. Del innebär atl det på den svenska marknaden place­rade beloppet i fjol troligen tangerade den högsta ni­vån hittills eftersom utlandets andel av emissionerna tidigare varit betydande.

Under 1987 tillfördes Stockholms fondbörs 8 (14) nya bolag. 11 (24) bolag avfördes på grund av uppköpser­bjudanden och ell bolag avregistrerades efter beslut av börsstyrelsen. Antalet OTC-noterade företag öka­de med ett sedan listan tillförts 9 (6) nya bolag och 8 (5) avförts från notering.

När man summerar 1987 kommer av naturliga skäl kursutvecklingen i förgrunden eftersom svängningar-

na varit så exceptionella. En helt annan typ av händel­ser som sannolikt får stor belydelse på lång sikt är all osedvanligt många utredningar och liommiltéer för närvarande utreder frågor som såväl direkt som indi­rekt berör den svenska riskkapilalmarknaden.

Ägarutredningen behandlar ägar- och inflytandefrå­gor i näringslivel. Flera betydelsefulla skalteutred-ningar går in i sitt slutskede. Värdepapperslös handel förbereds för både aklie- och penningmarknaden. Stockholms fondbörs har formulerat ett nytt inregi-streringskontrakt, som ställer högre krav på företa­gens informalionsgivning. Fondbörsen förbereder också elt nytt automatiserat handelssystem som kom­mer att ställa nya krav på handelns organisation och regelverk. Principiellt viktiga frågor, som rör markna­dernas spelregler och etik, berörs också av olika utred­ningar. Här ligger allmänhetens långsiktiga förtroende för riskkapitalmarknaden i vågskålen.

38

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

Fonden 1987

Grundkapitalet

Fondens grundkapital består av de belopp som sedan 1974 successivt förts över från första-tredje AP-fon­derna till fjärde fondstyrelsens förvaltning.

Fjärde AP-fonden har inle någon automatisk medels­tillförsel. För atl fonden skall få ytteriigare pengar måste regeringen (oftast efter framställning från fondstyrelsen) föreslå riksdagen att höja gränsen för del högsta sammanlagda belopp som får föras över till fjärde fondstyrelsen. Riksdagen har vid fem tillfällen under fondens historia gjort detta. Det senaste be­slutet fattades 1984 och innebar atl rambeloppet fast­ställdes till 2.350 mkr. Sedan 200 mkr lyfts i december 1987 har fonden ulnytljat hela detta rambelopp.

Nuvärdet av grundkapitalet (dvs summan av de succes­siva tillskollen, uppräknade med konsumentprisindex fram t o m december 1987) uppgår till 4.588 mkr. Det uppindexerade grundkapitalet utgör basen för regle­mentets krav på 3% direktavkastning lill första-tredje AP-fonderna.

De pengar som ställts till fjärde fondstyrelsens förfo­gande har investerats dels i värdepapper (svenska no­terade och onoterade värdepapper och i begränsad omfattning, jfr sid 13 utländska värdepapper), dels i likvida medel.

Det totala antalet värdepappersaffärer minskade från ca 1.200 till ca 950, samtidigt som antalet affärer i ut­ländska aktier ökade från drygt 150 lill över 250. I courtage har fonden betalat sammanlagt drygt 9 mkr (11.5 mkr) och i omsättningsskatt ca 27 mkr''(ca 26 mkr). Fonden har gjort affärer med 21 svenska och 3 utländska mäklare. Ett åttiotal affärer, motsvarande drygt 20% av den svenska affärsvolymen, har varit direktaffärer utan anlitande av mäklare.

Vid slulet av 1987 ingick totalt 68 företag (62 företag) i fondens svenska portfölj. Anlalet noterade förelag har ökal med netto Ire och antalet onoterade företag likaledes med netto tre.

Antal

företag

Noterade

Icke noterade

Summa

1987

1986

1987

1986

1987   1986

Enbart aktier

41

39

14

15

55      54

Aktier och

konverterings-

eller

optionslån

2

,1

11

6

13      7

Övrigt*'

-

-

-

I

1

Summa

43

40

25

22

68      62

Värdepappersportföljen

Förändringarna i fondens värdepappersportfölj under 1987 har sammanfattats i följande tabell med jäm­förelsetal för 1986 (belopp i mkr);

Ulöver de svenska företag som redovisas i tabellen ovan hade fonden vid årsskiftet aktier i 16 utländska företag, varav 4 engelska, 5 japanska och 7 ameri­kanska (jfr sid 26).

KÖP

FÖRSÄLJNINGAR

NETTO-

PLACERINGAR

(marknadsvärden)

(likviditetseffekt)

1987

1986

1987

1986

1987

1986

SVENSKA VÄRDEPAPPER

noterade''

1 nyemissioner

226

51

-

-

226

51

i andrahandsmarknaden

1.236

2.055

1.490

1.947

-255

107

onoterade

1 nyeimssioner

169

145

-

-

169

145

övrigt

117

6

37

67

80

-61

1.747

2.257

1.527

2.014

220

243

UTLÄNDSKA VÄRDEPAPPER

162

76

175

84

-12

-8

TOTALT

1.909

2.333

1.702

2.098

208

235

([ovanstående tabell liksom i några tabeller t det följande förekommer det an ensumma pä grund av avrundningar inte överensstämmer med summan av delposterna.)

Fondens totala nettoköp av värdepapper 1987, 208 mkr, var av samma storleksordning som 1986 (235 mkr). Omsättningen i värdepappersportföljen var lägre än under 1986. Dessa förhållanden kommenteras närmare i det följande.

' Börsnoterade eller på annat sätt dagligen noterade.

' Courtage och omsättningsskatt har liksom tidigare lagts till an­ skaffningsvärdet för köpta värdepapper och dragits ifrån köpe­skillingen för sålda värdepapper.

' Några engagemang i onoterade företag är av tekniska skäl for­mellt uppdelade på wi juridiska personer. 1 tabellen liksom i det följande redovisas sådana fall som ett företag.

' Enban optionslån.

39

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

Mätt efter storleken av engagemangen i de enskilda företagen (svenska värdepapper, marknadsvärden, aktier och andra riskkapitalinstrument sammantagna) fördelade sig värdepappersportföljen vid utgången av 1987 på följande sätt:

Engagemang,

Antal

Totalt

mkr

företag

belopp

Procent

>250

12

6.594

63.2

100*250

15

2.655

25.5

50*100

9

615

5.9

10* 50

18

504

4.8

5* 10

4

30

0.3

10

32

0.3

68

10.431

100

Den största storleksgruppen, engagemang över 250 mkr, har under 1987 minskal sin andel av portföljvär­det från tre fjärdedelar till knappt två tredjedelar. Denna minskning är inte elt uttryck för en slralegiför-ändring hos fonden utan en följd av kursutvecklingen. De största engagemangen återfinnes naturligt nog huvudsakligen inom gruppen 16 mest omsatta aktier på börsens A:I-lista, som under 1987 haft en svagare kursutveckling än övriga företag, vilket medfört all några av dem "halkat ned" i nästa storleksgrupp. De tvä största storleksgrupperna sammantagna (dvs där fondens engagemang överstiger 100 mkr per företag) motsvarar oförändrat inemot 90% av portföljvärdel. Dessa engagemang är för fonden strategiska i den meningen att kursutvecklingen för dessa aktier är av­görande för utvecklingen av fondens värdepappers­portfölj. Några placeringar som är strategiska i bety­delsen atl de utgör en del i en fast ägargruppering har fonden inte.

Fördelningen på branscher (procent, marknadsvär­den) av fondens svenska värdepappersponfölj fram­går av följande tabell.

Fondens portfali

Marknaden'>

Bransch

1987

1986

1987

1986

Verkstäder

38

41-

29

34

Kemisk industri

20

22

10

11

Skogsindustri

9

9

12

13

Fastighets-och

byggföretag

9

6

15

12

Handelsföretag

2

2

3

4

Rederier

-

   -

0

0

Utvecklingsbolag

3

3

2

2

Förvaltningsbolag

3

2

13

13

Övriga företag

16

15

16

12

100

100

100

100

Förändringarna 1987 i branschsammansältningen av portföljen är ganska små. I fråga om den dominerande

branschen, verkstadsföretagen, sammanhänger minskningen helt med en ogynnsammare kursutveck­ling för dessa förelag (jfr med verkstadsföretagens marknadsandel). Ökningen av andelen fastighels-och byggföretag beror dels på reellt ökade engage­mang, dels på en gynnsam kursutveckling. Någon stralegiförändring hos fonden i vad avser branschmäs­sig fördelning av portföljen kan man inte tala om.

Det är knappast överraskande alt de reella förändring­ama under ett enda år i den branschmässiga samman­sättningen av en så stor värdepappersportfölj som fondens är små. Även om man m h t bedömningar av marknadsutvecklingen skulle vilja förändra portfölj-strukturen är ledtiderna på grund av portföljens stor­lek (och storleken av de enskilda engagemangen) mycket långa.

Sammansättningen av fondens portfölj skiljer sig i några avseenden från aktiemarknadens fördelning på branscher. Fonden har väsenlligl högre andelar aktier i branscher som representerar tillverkningsföretag (verkstäder, kemisk industri och utvecklingsbolag) med tillsammans drygt 60% av portföljvärdet jämfört med drygt 40% för marknaden, Ä andra sidan är an­delen förvaltningsbolagsaktier i fonden mycket låg jämfört med branschens marknadsandel. Andelen aktier i fastighets- och byggföretag är alltjämt betyd­ligt lägre än marknadens.

Tonvikten på tillverkningsföretag är ett uttryck för fondens grundfilosofi att inom ramen för det lång­siktiga avkaslningsintresset, som är del primära målet för fondens verksamhel bidra till en vidareutveck­ling av svenskt näringsliv Också om man i ett längre perspektiv mäter fondens över- resp underrepresenta­tion i olika branscher finner man atl denna grundläg­gande inriktning bestått.

Fondens portfölj av noterade värdepapper är i flera avseenden (branschmässigt, anlal förelag) förhållan­devis koncentrerad. Andra portföljer av samma stor­leksordning (t ex hos de större försäkringsbolagen) uppvisar som regel en betydligt större spridning. Kon­centrationen aren medveten strategi hos fonden. Om man valt rätt aktier ger en sådan portfölj ett bättre utfall än en mer "indexneutral" portfölj. Å andra si­dan innebär koncentrationen ett högre risklagande. Under 1987 har koncentrationen på förelag givil ett gott utfall. Medan såväl de slörsla företagen (som fonden med nödvändighet måsle salsa på) som grupp betraktat som de branscher som dominerar fondens portfölj indexmässigt utvecklats betydligt sämre än totalindex slår sig etl index för fondens portfölj väl jämfört med totalindex.

I fondens officiella balansräkning är värdepappersin­nehavet upptaget till anskaffningsvärde. Om försälj­ningarna redovisas till anskaffningsvärden uppgick dessa till totalt 912 mkr (1.071 mkr). Skillnaden mellan marknadsvärden och anskaffningsvärden utgöres av netto realisationsvinster. Mätt i anskaffningsvärden har värdepappersinnehavet ökat med 819 mkr (1.251 mkr) till 5.554 mkr.

'' Veckans Affärers branschindelning, exkl banker och försäkrings­bolag (som fonden inte fär äga aktier i).

40

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

Noterade värdepapper

Fondens omsättning av noterade svenska värdepapper låg under 1987 på en nivä som var ca 25% lägre än under 1986. Affärerna i andrahandsmarknaden har minskat ocksä i relation till den officiella börsomsätt­ningen och motsvarade drygl 1% av denna jämfört med 1.4% 1986. Del bör då observeras atl mätt med portföljvärdet i förhållande till börsvärdet av den för fonden tillgängliga marknaden är fondens andel in­emot 3%. Omsättningshastigheten i fondens portfölj ligger alltså betydligt under genomsnittet för markna­den. Ändå finns del, som berördes relativt utförligt i föregående årsredovisning, goda skäl för en relativt hög omsättning i portföljen även för en långsiktig pla­cerare.

Fonden har under 1987 medverkat till börsintro­duktion av ASEA i Danmark genom all ställa fria B-aktier lill förfogande för spridning på marknaden. I samband härmed har motsvarande köp av A-aktier gjorts.

En betydande del av omsättningen består av arbi­trageaffärer mellan konverteringslån och aktier, olika aktieserier, fria resp bundna aktier etc. I dessa affärer utnyttjar fonden dels tillfälliga kursförskjutningar mellan olika aktier i ett och samma bolag (eller olika bolag med samma verksamhel), dels ofullkomligheter i marknaden och söker därigenom öka avkastningen pä portföljen. Samtidigt bidrar fonden till att effektivi­sera marknaden och alt förbättra dess likviditets-skapande funktion. Också arbitrageaffärema, vilkas omfattning i hög grad påverkas av marknadsmöjlig­heterna, har minskat i volym; ca 650 mkr köp resp försäljningar jämfört med ca 1.2 mdr 1986.

Som exempel på en enskild större affär kan nämnas fondens försäljning av hela sitt innehav av A-aktier i[REDACTED_EFTERNAMN] och köp av B-aktier för ett belopp mot­svarande försäljningslikviden.

I nyemissioner i noterade företag har fonden 1987 satsat 226 mkr, vilket är avsevärt mer än under 1986 (51 mkr). Omfattningen av deltagandet i nyemissioner påverkas i hög grad av i vad mån de företag som ingår i fondens portfölj väljer alt vända sig till marknaden för alt få riskkapitaliillskolt.

Som framgär av tabellen på sid 9 har fonden under 1987 netlosålt aktier för ca 250 mkr i andrahandsmark­naden (1986: nettoköp på drygt 100 mkr). Utfallet för året som helhet fördelar sig på kvartal som framgär av diagram 3, som också visar kursutvecklingen och ut­vecklingen av fondens likvida medel.

Nettoförsäljningarna inleddes redan under fjärde kvartalet 1986. Fonden hade då gjort den bedömning­en alt den stigande kurstrenden skulle komma atl vän­da under 1987 och ökade därför likviditeten. Nettoför­säljningarna fortsatte i ökad omfattning under större delen av 1987, fram lill kursfallet i oklober. Under november och december var fonden nettoköpare i andrahandsmarknaden.

Diagrammet antyder atl fonden på ell tidigt stadium förutsåg att aktiekurserna skulle komma atl vända nedåt men att tyngdpunkten i försäljningarna lades

DIAGRAM 3

NETTOPLACERINGARI iNQEx  ANDRAHANDSMARKNADEN

5     10    15    20   25   30   36   40   45   50 1967. VECKA

(Korrigerat tor SSAB)

väl tidigt. Man får då komma ihåg alt periodindelning­en i diagrammet, som är föranledd av atl siffermateri­alet hämtatsfrån fondens kvartalsrapporter, "skär av" en pågående affärsverksamhet på elt ganska godtyck­ligt sätt. Detta förhållande har påverkat särskilt för­delningen mellan första och andra kvartalet. Dess­utom avspeglar totalindex inle kursutveckhngen för individuella aktier. Så t ex låg Astrakursen i början av året. när fonden minskade sitt engagemang i detta bolag, högre än senare under årel.

Fondens fem största engagemang vid årets slut, mätt efter marknadsvärdet, avsåg följande företag:

1 (1) Astra

950 mkr

2 (4) Volvo

808 mkr

3 (3) ASEA

770 mkr

4 (5) SCA

677 mkr

5 (2) Electrolux

595 mkr

3.800 mkr

De fem största engagemangen svarade sammantaget för 36% av portföljens marknadsvärde. Denna pro­centandel har under en följd av år legat över 40. Ned­gången 1987 hänger samman med de tidigare konstate­randena att dels större företag, dels verkstads- och kemiföretag indexmässigl utvecklats sämre än totalin­dex. Astra har med undantag för 1984 sedan J978 varit fondens största enskilda placering. Föränd­ringarna i rangordningen mellan de övriga största in­nehaven beror i allt väsenlligl på olikheter i kursut­vecklingen.

I diagram 4 illustreras förhållandet mellan fondens kapitalandel och rösträllsandel i de noterade företa­gen i fondens portfölj. Den streckade diagonala linjen i diagrammet anger värden där andelama överens­stämmer. Det är för en institution som Fj ärde AP-fon-

41

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

den en naturlig följd av systemet med rösträttsdif­ferentiering att antalet förelag där röslrältsandelen är lägre än kapitalandelen överväger (i vissa fall finns fö röslstarka aktier inte tillgängliga på marknaden). Man kan dock i fråga om de större företagen (här definierat som de företag där fonden har ett engagemang på 100 mkr eller mer) konstatera, att anlalet företag med ungefär samma rösträllsandel som kapitalandel eller med högre rösträttsandel är lika många som antalet företag med markant lägre rösträllsandel. Till den förra gruppen hör bl a AGA, Astra, Saab-Scania, SCA, SKF, Sydkraft och Volvo, till den senare bl a Alfa Laval, Electrolux,[REDACTED_EFTERNAMN], Esselte, Swedish Match och Trelleborg. Uppgifter om kapital- och röst-rällsandelar i de enskilda företagen återfinnes i värde­pappersförteckningen på sidorna 22-23.

Fondstyrelsen har regelmässigt sedan 1975 ("bolags­stämmoåret" för fondens första verksamhetsår. 1974) överlåtit en del av sin rösträtt vid bolagsstämmor i vissa företag till representanter för de anställda i dessa företag (fördelat lika på LO- respTCO-anslutna).

DIAGRAM 4

FJARDE 

AP-FONDENS R

Ö

STR

Ä

TTS-ZKAPnALANDELAR I NOTERADE SVENSKA F

Ö

RETAG

31.12.87, VARJE PRICK REPRESENTERAR ETT F0RET

«

3 (TOTAL 93)

%K/

PfTALANDeL

=

ENGAGEMANG > 100 MKR

15-

=

ENGAGEMANG 6OS100 MKR 

Ö

VRIGA ENGAGEMANG

10-

/ 

        /

5-

)

y

1 

v

%nosTnATreAM3B-

f-T

1    1

'    1   '            '    i

Grunden för rösträttsöverlålelsen är en specialbe­stämmelse i aktiebolagslagen. Under 1987 har rösträtt överlåtits till de anställda i 19 noterade och 1 onolerat företag.

I fråga om fondens portfölj har följande viktigare för­ändringar (utöver de tidigare nämnda omdisposilio-nerna av innehaven i ASEA och Ericsson) skett under årel:

Nya företag i portföljen är[REDACTED_EFTERNAMN] och Beving, BPA, Eken (efter utbyte mot aktier i del onoterade Kooperations Invest), Gambro, Inter Innovation (efter notering, tidigare onoterat innehav), JM Bygg, Malmros (sedermera under årel försålt), Procordia och Rotlneros (efter utbyte mot aktier i Rockhammar)

Ett antal engagemang har avyttrats: Bilspedition, Boliden. LKB (uppköpserbjudande). Rockham­mar och Thorsman

Nettoköp av aktier har gjorts i AGA. Perstorp. Pharmacia och Volvo

Nettoförsäljningar av aktier har gjorts i Andersons. Astra, ESAB, Esselte, MoDo, Saab-Scania, SKF, Swedish Match och Trelleborg

I övrigt hänvisas till värdepappersförieckningarna pä sid 22-23.

Som framgått av redogörelsen för ulvecklingen på riskkapitalmarknaden har marknaden för aktieop­tioner volymmässigt visat en lugnare utveckling än under 1986. trots tillkomsten av nya tnslrument (sälj­optioner). På grund av de starka kursförändringarna i de underiiggande aktierna har emellertid kursfluk­tuationerna på opiionsmarknaden varit myckel star­ka. Fonden har främst genom utställande av köp­optioner i mycket begränsad omfattning deltagit i denna marknad. I förhållande till fondens aktieport­följ är det fräga om närmast försumbara belopp; lösen­värdet pade berörda aktierna har normalt uppgått till 20-25 mkr Den ökade osäkerheten efter börsned­gången i oktober avspeglades inte tillräckligt i options-premierna för att uppfylla fondens avkastningskrav, och fondens aktivitet på marknaden minskade dras­tiskt, Oplionshandeln under 1987 har givit ett positivt utfall på inte fullt 2 mkr.

Marknadens huvudintresse har varit inriktat mot in-dexoptioner. På grund av att dessa saknar underliggan­de aktier (lösen av optioner sker genom aktiefondsan­delar) har det ansetts atl fondens reglemente inle tillå­ter handel i indexoptioner'

Vid årsskiftet uteslående köpoptioner redovisas i föl­jande tabell:

Företag     Optioner

motsvarande antal aktier

Marknads-    Lösen­värde             värde, 31.12.87,tkr  tkr

Electrolux S.OOO Skånska     2.000

945            1.400 542,             680

SUMMA

1.487            2.080

42

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

De underliggande aktierna ingår (med resp marknads­värden) i fondens aktieportfölj per den 31.12.1987, och den eventuella (beroende på kursutvecklingen) skyldigheten att sälja aktierna för ett sammanlagt be­lopp av drygl 2 mkr redovisas som en ansvarsförbindel­se inom linjen i balansräkningen,''

Sedan 1984 har fonden rätt att i begränsad omfattning placera i ulländska värdepapper Ramen för dessa placeringar är 1% av det bokförda fondkapitalet, vil­ket för 1987 innebar ca 56 mkr. Syftet med utlandspla-ceringama är inle att söka nya marknader för fonden utan atl skaffa ell hjälpmedel i den del av fondens verksamhet som är av avgörande betydelse för fondka­pitalels utveckling, nämligen engagemangen i stora, intemalionellt inriktade svenska förelag. Genom alt vara en intressant kund hos några få internationella mäklarfirmor får fonden tillgång till dessas analysma­terial och synpunkter på svenska företag, analyser av branscher intemationelll och av de svenska storföre­tagens konkurrenter samt vilket med hänsyn lill Stockholmsbörsens ökande internationalisering är lika viktigt - del av mäklarföretagens marknadskun­nande. Fonden kan i sitt agerande på den svenska andrahandsmarknaden dra nytta av denna informa­tion.

En livlig omsättning i utlandsportföljen är en förutsätt­ning för all fonden skall vara en intressant kund hos de internationella mäklarna. Jämfört med 1986 har om­sättningen fördubblats. Ökningen beror dels på de starka kursfluktualioner som förekommit under året (inte minsl på Tokyobörsen) och som föranlett affärer, dels på den kraftiga kursuppgången fram till oktober. Ulvecklingen av den ulländska portföljen illustreras i följande tabell (belopp i mkr):

1987

1986

1985

Köp                        162

76

99

Försäljningar

(marknacbvärden) 175

84

84

portfölj")           ca   39

ea37

ca 30

Effektiv

avkastning**      ca -8%

ca 22%

ca   8%

Det direkl mätbara ekonomiska utfallet 1987 av fon­dens utlandsplaceringar har varit otillfredsställande. Vad som inte låter sig mätas i ekonomiska termer är

** För Fjärde AP.fonden, som rimligtvis inte kan variera andelen likvida medel annat än inom relativt snäva gränser, skulle index-optioner innebära ökade frihetsgrader vid förväntade föränd­ringar i det allmänna kurläget.

'' Det erhållna priset för utställda köpoptioner intäktsföres först sedan optionerna förfallit och redovisas dessförinnan under "för­utbetalade intäkter" i balansräkningen.

"' M h t den höga omsättningen, som försvårar medeltalsberäkning­ar, är portföljen här = fondens "utlandsdel". dvs värdepapper + valutakonton.

'' Utdelningar + realisationsvinster - realisationsförluster + ränte­intäkter pä valutakonton ± orealiserade kursförändringar (inkl valutakursförändringar). allt i procent av den genomsnittliga ponföljen enligt not 8.

effektema på förvaltningen av den svenska portföljen, som ju är det egentliga syftet med utlandsportföljen,

I det ovissa börsläget kring årsskiftet var andelen lik­vida medel av utlandsplaceringama hög. Marknads­värdet på aktieportföljen var ca 16 mkr och fördelade sig med inemot 50% på japanska aktier, drygt 35% amerikanska aktier och 15% engelska aktier.

Onoterade värdepapper

Fondens första placering i etl onolerat förelag gjordes 1980. Engagemangen på detta område har sedan dess ökat snabbt. Vid slutet av 1987 uppgick det samman­lagda anskaffningsvärdet på aktier, konverteringslån och optionslån i icke noterade företag till 576 mkr, och nettoökningen under året blev därmed inte mindre än 235 mkr En slor del av ökningen beror på etl förvärv (för 116 mkr) av aktier i SSAB Svenskt Stål AB, som omnämndes redan i föregående årsberättelse. Som framgår av nedanstående tabell har emellertid delta­gande i nyemissioner av aktier och konverterings-/ optionslån svarat för etl större belopp, 169 mkr.

Av nyemissionsbeloppet utgjorde 49 mkr satsningar på nya företag och 120 mkr nytillskott till företag i vilka fonden redan tidigare var engagerad med sam­manlagt 161 mkr. Dessa siffror illustrerar mycket kon­kret ett förhällande som ofta förbises av dem som sat­sat pengar i onoterade företag, nämligen att elt första engagemang kräver beredvillighet och resurser att satsa ytterligare pengar.

Nytillkomna icke noterade företag under 1987 är förutom SSAB Bio Invent, Entronbc (ett företag som utvecklat och marknadsför en datorstyrd skrid­skoslip; innehavet är sedermera avyttrat), ÖptiSensor, Swedish Genetic Investments (SGI), Svenska Bota och Svenska Enerek, SGI, som ägs av fonden, In­vesteringsbanken och SPP/AMF-P med vardera en tredjedel, äger i sin lur aktiemajoriteten i KaroBio AB, där också det amerikanska bioteknikföretaget California Biotechnology Inc ingår som ägare. Fon­dens insats 1987 på ca 21 mkr är förenad med ett åta­gande om ytterligare ca 40 mkr och syftar till att med­verka till en koncentrerad satsning på svensk bio­teknik i samarbete med bl a Karolinska Institutet. Kortfattade beskrivningar av dessa förelag och av övri­ga onoterade företag i portföljen vid det senasle års­skiftet återfinnes på sidorna 27-28.

Större belopp bland nyemissionerna i företag som redan ingick i fondens portfölj representeras av Cent-rumlnvest (23 mkr, delvis en kortfristig insats för an­nan aktieägare), Four Seasons Venture Capital AB och dess managementbolag (28 mkr; Four Seasons utgör fondens huvudengagemang på venture capital-området), Näringslivskredit NLK AB (24 mkr, ett vid bildandet avtalat konverteringslån för att ge bolaget en tillfredsställande kapitalbas) och Robustus (16 mkr).

I köpen av aktier ingår med ett mindre belopp 

. återköp av aktier i Mercom, som såldes 1986 (fonden

har hela tiden legat kvar med optionslån till bolaget).

43

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

Onotemde företag, förändringar 1987

Mkr, anskaf&font-family:Verdana'>

Engagemang 31.12.1986

341

Nyemis­sioner

-1-169

övriga köp";

-1-140

Fötsäli-ningar*")

-26

Avgångav andra skäl""

-49

Engagemang 31.12.1987

576

Ca 19 mkr av fondens innehav av konvertibler i Ven-ironic har under året konverterats till preferensaktier Detta belopp ingår inte i årets omsättningssiffror

Försäljningarna under året omfattar fömtom det tidigare nämnda Entronixinnehavet aktierna i Carl Lamm och huvuddelen av aktierna i Sweden's Options & font-family:Verdana'>Ur gmppen onoterade förelag har i övrigt utgått Ener­giekonomi efter konkurs'', Inter Innovation på gmnd av notering och Kooperationsinvest (utbyte av aktier sedan bolaget övertagits av del börsnoterade Eken).

Ulvecklingen av fondens engagemang i onoterade företag sedan starten av denna verksamhet 1980 fram­går av följande tabell:

Det primära målet för fondens verksamhet är del lång­siktiga avkastningsintresset, och del är därför av stort intresse att söka redovisa del ekonomiska utfallet av fondens engagemang i onoterade företag. Av flera skäl är det emellertid mycket svårt att beräkna detta på etl meningsfullt sätt. Varje enskilt engagemang är till sin nalur mycket långsiktigt, och fonden tillämpar inte den princip som t ex amerikanska venture capital-fonder i slor utsträckning utnyttjar, dvs att successivt skriva upp värdet av framgångsrika engagemang även om vinsten inte är realiserad. För fonden uppkommer avkastning på portföljen av onoterade företag dels och till mindre delgenom utdelningar på aktier och räntor på lån, dels genom realiserade vinster vid avytt­ringar resp mätbara värdestegringar när onoterade företag blivit noterade. Utdelningar och räntor under

gångna       Bestånd

Ar

Antal företag

Nytill-

Av-

komna

Belopp, mkr, anskaffningsvärden

Nyemissioner

och köp

Avgång      Engagemang

1980

1

_

1

5

_

5

1981

2

-

3

18

_

23

1982

6

-

9

49

_

72

1983

6

4

11

50

19

102

1984

8

3

16

132

19

215

1985

6

2

20

60

15

260

1986

9

7

22

89

9

341

1987

7

4

25

286

51

576

1980-87

45

20

689

113

Det totala engagemanget i onoterade företag vid det senaste årsskiftet, 576 mkr, motsvarade ca 5% av fond­kapitalet mätt med marknadsvärden. Även om de onoterade företagen tar en begränsad del av fondens resurser i anspråk, kan man med fog hävda atl fonden spelar en viktig roll som riskkapitalkälla för dessa. Det är av naturliga skäl svårt för att inte säga omöjligt att få någon överblick över eller att avgränsa "markna­den" för riskkapital för onoterade företag, men det är hell klart att fondens marknadsandel pä detta område är betydligt högre än fondens andel av den officiella aktiemarknaden.

Tabellen ovan visar atl fonden sedan 1980 satsat sam­manlagt närmare 700 mkr i onoterade förelag. Med undantag för köpet 1987 av aktier i SS AB består belop­pet praktiskt tagel helt av nytillskott av riskkapital till företagen.

1987 uppgick till sammanlagt 7.8 mkr. Direktavkast­ningen är låg jämfört med noterade företag det gäller ju i flertalet fall företag i snabb tillväxt från en svag finansiell grund, där fondens insatser medvetet strukturerats så att värdetillväxten utgör den allt över­skuggande delen av den förväntade avkastningen. Utdelningar på aktier är ovanliga. och i vissa fall löper konverterings- och optionslän utan ränta.

"" Dessa siffror överensstämmer inte med omsättningssiffroma i tabellen på sid 9. som redovisar likviditetseffekten. Har ingär bl a konverteringar och utbyten mot noterade aktier.

"' Fondens förlust uppgår till 4.5 mkr Svenska Enerek har överta­git rörelsen i bolaget.

44

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

Mätbara värdeförändringar (positiva eller negativa) har inträff at i engagemangen i de 20 företag som under åren 1983-87 utgått ur gmppen onolerade företag. I nedanstående tabell redovisas dessa värdeföränd­ringar'' årsvis (belopp i mkr):

Realisa-

Nedskriv-

Värde-

tions-

ningar

Är

ökning'"

förluster

etc

Netto

1983

38.3

_

_

38.3

1984

52.6

-

_

52.6

1985

1.3

-

_

1.3

1986

7.0

0.8,

9.0

-2.8

1987

40.8

0.0*

4.5

36.3

1983-87

140.0

0.8

13.5

125.7

I ett snabbt växande bestånd av långsiktiga engage­mang låter vare sig utfallet ett visst år eller det sam­manlagda utfallet under en femårsperiod relateras lill några beslåndssiffror. Först om nägra är, då engage­mangen börjat "mogna ut" i normal omfattning och portföljen av onolerade förelag stabiliserats kan det vara möjligt att beräkna en någorlunda rättvisande totalavkastning och göra jämförelser med utfallet av den noterade portföljen.

Placeringar i onoterade företag (inte minst då venture capitalbolag, som i slor utsträckning satsar pengar i projekt och nystartade företag) måsle anses vara mer riskfyllda än placeringar i större, onoterade företag. Inför årets bokslut har en bedömning och värdering av föriuslriskerna gjorts i varje enskilt engagemang. Denna bedömning har resulterat i ett belopp av ca 45 mkr, som kan komma att realiseras under de närmaste åren. Totalengagemanget i de berörda företagen var vid del senaste årsskiftet drygt 70 mkr.

Likvida medel

Fondens likviditelspolitik och förvaltning av likvida medel utgör ett viktigt komplement till portföljförvalt­ningen, och fonden agerar aktivt på penningmarkna­den. Reglementet har tom 1987 medgivit placeringar i bankinläning, statsskuldväxlar, bankcertifikat och företagscertifikat.[REDACTED_EFTERNAMN] 1988 vidgas placeringsmöj-lighelerna (jfr avsnittet "Reglementsändringar").

Fondens likvida medel uppgick vid utgången av året till 1.220 mkr, vilket innebär en ökning från föregåen­de årsskifte med 214 mkr. Medelbeloppel likvida me­del under året har varit 1.217 mkr, vilket är drygl 360 mkr högre än 1986. Likviditetsutvecklingen veckovis framgår av diagram 3 på sid 11. 1 förhållande till det

' När avgången beror på notering har genomsnittet av de första 10 dagarnas officiellt noterade kurser använts vid beräkning av värdeförändringen. Senare värdeföränd-nngar har hänförts till portföljen av noterade värdepap­per

' Realisationsvinster och orealiserad värdestegring enligl not 12.

totala fondkapitalet med värdepappersportföljen upp­tagen till marknadsvärden var likviditeten vid det se­naste årsskiftet högre än för elt år sedan, 10.5% (8.3%).

I följande tabell återges en finansieringsanalys för fonden för 1987 med jämförelsetal för 1986 (belopp i mkr):

1987

1986

232

201

6

6

119

99

357

305

6

12

200

300

,   563

617

-208

-235

-125

-112

-   9

-    7

-   8

- 14

-350

-368

Aktieutdelningar

Räntor på lån

Räntor pä likvida medel

Minskning av korta fordringar resp ökning av korta skulder Olming av grundkapitalet

Nettoköp av vårdepapper överföring till 1-3 AP-fondema (förföreg.år) Förvaltningskostnader Ökning av korta fordringar resp minskning av korta skulder

SUMMA ANVÄNDA MEDEL___________ 

LIKVIDITETSFÖRÄNDRING     214     248

Ränteutvecklingen under 1987 var betydligt lugnare än under föregående år Den stigande trend som inled­des i november 1986 kulminerade i mars. Tendensen har därefter varil fallande. Den korta räntan har pend­lat mellan som lägst 8.4% och som högst 10.9%, vilket innebär ett smalare spann än 1986. Osäkerheten om ränteutvecklingen har emellertid varil betydande, och fonden har därför förkortal löptiden på de likvida placeringarna. Medellöpliden har under 1987 varierat mellan ca 90 och ca 150 dagar (1986 ca 130-ca 230 dagar). En förväntad räntehöjning under hösten ute­blev Efter börsfallel i oklober fortsatte räntorna alt sjunka, framför allt på grund av att centralbankerna valde att likvidisera de finansiella marknaderna för att undvika ett depressivt tryck på världsekonomin.

Spedalkonto i bank

Företagscertifikat

Statsskuldväxlar

1 syfte atl höja avkastningen på de likvida medlen när löptiden förkortades har fonden kraftigt ökat andelen företagscertifikat, som stundtals under året varit över 50%. Placeringarnas fördelning vid årsskiftena illu­streras av följande tabell:

Procent

1981

1986

6

13

42

10

52

77

100

100

45

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

Den genomsnittliga avkastningen på likvida medel var under året 9.7% (11.5%). Sedan 1985 har genom­snittsavkastningen sjunkit med inemot 4 procenten­heter.

Bokföringsmässigt resultat

Enligt de redovisningsprinciper som gäller för Allmän­na Pensionsfonden skall fondens tillgångar tas upp lill anskaffningsvärden vid beräkningen av fondkapitalet och i redovisningen i övrigt. Det betyder att del bok­föringsmässiga utfallet av verksamheten (den övre delen av resultaträkningen på sid 19) inte har påver­kats av orealiserade kursvinster och kursförluster.

Aktieutdelningarna ökade med närmare 16% till 232 mkr (201 mkr). Aktieutdelningarna motsvarar ca 2.0% av marknadsvärdet på portföljen av noterade aktier våren 1987(1986: ca 2.1%).

Ränteintäkterna, 124 mkr (varav 119 mkr på likvida medel), ökade jämfört med föregående år (105 mkr) trots en lägre medelförräntning. Ökningen beror pä den betydligt högre likviditeten under 1987 (jfr sid 15).

Förvaltningskostnaderna ökade med drygt 2 mkr eller 30%. Den starka ökningen sammanhänger bl a med vissa kostnader av engångsnatur. En uppdelning av förvaltningskostnaderna på viktigare kostnadsslag återfinnes under avsnittet "Administration" på sid 18. Förvaltningskostnaderna motsvarade 1.5 promille (1.4 promille) av del genomsnittliga bokförda fondka­pitalet under året och 0.8 promille om tillgångarna värderas lill marknadsvärden.

Årets verksamhet har givit ett rörelseresulial (aktieut­delningar och ränteintäkter minskade med förvalt­ningskostnader) på 348 mkr (299 mkr).

Försäljningarna av värdepapper under 1987 liiedförde realisationsvinster på 648 mkr (1.037 mkr) och realisa-lionsförluster på 34 mkr (13 mkr). Realisationsvinster och realisationsförluster är inte "planerade" utan upp­kommer successivt som ell resultat av affärsmässigt motiverade omplaceringar i den löpande verksam­heten.

Vid försäljningar ur aktieinnehav med olika anskaff­ningsvärden på delposter tillämpar fonden konse­kvent principen högst in först ut, vilket innebär att realisationsvinstema minimeras och realisationsför­lusterna maximeras. Intäkterna 1987 vid försäljning av köpoptioner som förfaller 1988 har inte resultat-förts.

Som redan nämnts i avsnittet om de onoterade företa­gen har ett av dessa gått i konkurs under året. Fondens förlust på detta engagemang, 4.5 mkr. ingår bland realisationsförlusterna.''*'

Fonden skall enligl sitt reglemente som direktavkast­ning lill första-tredje AP-fonderna övedöiaettbe\opp motsvarande 3% av realvärdet av grundkapitalet vid årets slut. Denna överföring uppgår för 1987 till 132 mkr (125 mkr).

Efter överföring blev det bokföringsmässiga nettore­sultatet för årel 829 mkr (1.188 mkr). Detta belopp tillföres fondkapitalet.

Totalt nominellt resultat

Om årsredovisningen för en aktieförvaltande institu­tion inte beaktar orealiserade värdeförändringar i ak­tieportföljen måste den sägas vara ofullständig och missvisande. Orealiserade kursvinster och kursförlus­ter har i en sådan situation i princip samma karaktär som realisationsvinster och realisationsförluster I och med att likviden av en försäljning reinvesteras i värde­papper är det realiserade resultatet underkastat sam­ma kursrisker som de orealiserade kursförändringar­na. Det är helt klart alt aktiekurserna och därmed portföljvärdet kan ändras snabbt valet av stickdag kan i hög grad påverka resultalutfallet. Man bör där­för inte fästa alltför stort avseende vid resultatet under ett enstaka år. Portföljförvaltning är en verksamhet med långsikliga mål. och utfallet måste därför ses i ett längre perspektiv

På grund av kursfallet från årsskifte lill årsskifte har det icke realiserade övervärdet i portföljen under 1987 minskat med 1.629 mkr efter uttag av realisations­vinster pä netto 614 mkr. Motsvarande tal 1986 innebar en ökning av övervärdet med 2.453 mkr efter realisa­tionsvinster på netto 1.024 mkr.

Del totala nominella resultatet för 1987 blev därmed -668 mkr jämfört med 4-3.767 mkr.

Resultatet av portföljförvaltningen över en längre tidsperiodsedan fondens tillkomst 1974ätergesi diagram 5, som också illustrerar det reala resultatet.

Realt resultat

Resultaträkningen innehåller ett avsnitt där det totala nominella resultatet korrigeras för inflationen under året och relateras till reglementets krav på 3% real avkastning. Efter avsättning med 216 mkr (130 mkr) för bevarande av gmndkapitalels köpkraft ' blev del reala resultatet -884 mkr (-1-3.637 mkr). En mindre del av försämringen, ca 85 mkr, beror på en högre inflation 1987 än 1986. Med hänsyn tagen till kravet pä överföring till första-tredje AP-fonderna visade fon­den etl underskott på 1.016 mkr (1986 etl överskott på 3.512 mkr).

Också det reala resultatet bör ses i ett längre perspek­tiv. Man kan i diagram 5 konstatera atl sett från fon­dens tillkomst kom ackumulerade resultat och acku­mulerade resultatkrav i balans 1981 (dvs under fon­dens åttonde verksamhetsår), att det ackumulerade överskottet sedan 1981 visserligen minskat under 1987 men att vid det senaste årsskiftet det samlade re­sultatet översteg motsvarande krav med inemot 7.000 mkr

' Som påpekats i avsnittet "onoterade företag" har en värdering av riskerna for förluster under de närmaste åren pä vissa engage­mang resulterat i ett belopp av ca 45 mkr.

'-' Kravet på bibehållet realvärde på fondens kapital galler grunä-kapitalet. dvs summan av tillskjutna medel. Om man skulle tillämpa kravet på hela fondkzpha\£l till marknadsvärde skulle avsättningen bli ca 625 mkr.

46

Skr. 1987/88: Bilaga 2

174

DIAGRAM 5

RESULTAT OCH

RESUUATKRAV 1974-87

Mkr, totalt ro&font-family:Verdana'>ö

riustar j

ä

mtOrt med resultatkrav enl nuvarande regiamento.

Staplar {v

ä

nstra 

ä

alan): totalt resultat firsvls','Ov

«

ntaittAjnderel

ö

itiSDande tiU rasiilatkrsk'.

Kurvor (h

ä

gra sKalan): totalt resultat iB rautBlktg, aclojmuleradev

ä

itjQn sedan' londens tilikomet.

10.000

-9,000

8.0100

-6.000

"Performance'

Självfallet är det av intresse att redovisa utfallet av fondens verksamhet inle bara i absoluta tal och jäm­fört med resultatkravet utan också i förhållande till fömtsättningarna för verksamheten, dvs i första hand kursutvecklingen på aktiemarknaden.

Tidskriften Veckans Affärers totalindex sjönk under 1987 med 8.3%. Elt index för fondens portfölj visade en minskning med 8.9%). Med tanke på att, som kon­staterats på annan plats i årsredovisningen, kursut­vecklingen både för stora företag i allmänhet och för verkstads- och kemiföretag varit väsentligt sämre än utvecklingen av totalindex kan det te sig förvånansvärt att fondens performance ligger så nära totalindex. Förklaringen ligger dels pä företagsplanet (enskilda företag avviker från gmpp- och branschindex), dels i att kurserna för onoterade företag, anskaffningsvär­dena, inte förändrats. Den senare faktorn kan beräk­nas ha påverkat siffran för fondens portfölj positivt med 0.3 procentenheter.

Fondens totala kapital minskade under 1987 ju­sterat för kapitaltillskottet med 800 mkr eller 6.6% (-1-44.5%). Detta mätt har påverkats positivt av att likviditetsandelen varit högre under året.

-S.OOO

-4.000

-3.000

-1.000

Reglementsändringar

Fondstyrelsen föreslog i en skrivelse till regeringen i december 1986 elt antal ändringar i fondens reglemen­te, avsedda att effektivisera fondförvaltningen. Skri­velsen kopplades av finansdepartementet samman med vissa andra förslag till ändringar av reglementet för allmänna pensionsfonden, bl a förändringar av placeringsreglema för första-tredje AP-fonderaa. Skrivelsen resulterade i en proposition lill riksdagen i slulet av 1987, och riksdagen har beslutat om regle­mentsändringar som trätt i kraft fr o m 1 februari 1988.

En ändring, som påverkat tidpunkten för avlämnan­det av denna årsredovisning, är att redovisningen av praktiska skäl hädanefter skall avges före den 15 febm­ari i stället för före den 1 februari. Resultaträkningen och balansräkningen skall vara uppställda efter reala principer och inte enbart avspegla anskaffningsvärden (Fjärde AP-fonden har tillämpat en real redovisning sedan 1983). 1 fråga om värdepappersportföljen har det klargjorts att fondstyrelsen får utfärda och för­värva standardiserade köp- och säljoptioner i aktier. Vidare har fonden fått rätt att förvärva andelar i sven­ska kommanditbolag och därmed inte enbart instru­ment knutna till aktiebolagsformen. Fonden får dock inte vilket är naturligt m h t verksamhetens inrikt­ning och naturvara komplementär i ett kommandit­bolag. När det gäller förvaltningen av likvida medel har det tillgängliga området utvidgats från att gälla vissa specificerade kortfristiga instmment till att också omfatta andra räntebärande värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Den­na ändring ger fonden möjlighet till korta placeringar i långfristiga placeringsinstrument, tex obligationer.

47

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

På en punkt, i fråga om en vidgning av ramen för place­ringar i utländska värdepapper, tillmötesgick regering­en och riksdagen inle fondstyrelsens hemställan, trots att praktiskt taget alla remissinstanser tillstyrkt denna ändring av reglementet.

Administration

Fondstyrelsens nuvarande ledamöter och suppleanter är förordnade av regeringen för tiden fram till dess fondens balansräkning för år 1987 fastställts."' Av de fjorton ledamöterna (med lika många personliga suppleanter) utses ordföranden och vice ordföranden utan särskilt förslag, tvä efter förslag av sammanslut­ningar som företräder kommunema, tre efter förslag av rikssammanslutningar av arbetsgivare, fem efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och två efter förslag av rikssammanslutningar inom koope­rationen.

Antalet anställda vid fondens kansli har under året varit oförändrat åtta. Verkställande direktören Sten Wikander lämnar med utgången av första kvartalet 1988 sin tjänst. Han kvarstår som konsult vid fondens kansli fram till halvårsskiftet 1989 med uppgift alt före­träda fonden i styrelserna för ett antal onoterade före­tag. Till ny verkställande direktör har fondstyrelsen utsett bankdirektör Bertil[REDACTED_EFTERNAMN].

Fonden har under 1987 flyttal sitt kontor från de loka­ler vid Hötorget där fondkansliet varit inrymt sedan starten 1974 till nya lokaler med adress Drottninggalan 82.

De totala förvaltningskostnaderna, 9.085 tkr, fördela­de sig på följande sätt (med jämförelsetal för 1986):

1987

1986

1,161    1.093 1.571  ' 1.213 272 3.003 299 2.605

Löner och etstttningar Styrelse och verk­ställande direktör övriga anställda Revisorer

Pensioner, pensions­avgifter, lönebikost-

nader.övriga per­sonalkostnader

1.934

' 1.579

Lokalkostnader

965

737

Infoimationskost-

nader, prenumera­tioner, konsult­tjänster

Depikostnader Resekostnader

1.582 498 405

880 559 223

inventarier"' Övriga förvaltnings­kostnader

518 179

412

6.994

9.085

Summa

Av kostnadsökningen sedan 1986 på drygl 2 mkr sva­rar kostnader av extraordinär natur - bl a samman­hängande med flyttningen till ett nytt kontor för drygt 1.3 mkr. Å andra sidan har fonden haft en extra­ordinär intäkt (som salderats mol "övriga förvalt­ningskostnader") på 0.2 mkr avseende försäljning av nyttjanderätten till fondens dataprogram.

Stockholm i febmari 1988 Sten Wikander

'*' Mandattiden är normalt tre år. Nägra av de nuvarande ledamö­terna och suppleanterna har tillföris styrelsen genom komplet­teringsförordnanden efter personer som avgått sedan den nu­varande styrelsen förordnades i april 1985.

''' Maskiner och inventarier kostnadsföres i sin helhet vid anskaff­ningen.

48

Förvaltningsberättelse

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

De av fondstyielscn förvaltade medlen har placerats pä sätt som framgår av balansräkinngen och särskilda specifikationer över fondens värdepappersinnehav vid årsskiftet. Fondens reglemente föreskriver att till­gångarna skall bokföras till anskafiningsvärden.

Resultatet av årets förvaltning samt fondens tillgngaT och skulder per den 31 december 1987 fiamgär av föl­jande resultaträkning samt balansräkning. En kom­mentar till dessa återfinnes pä sid 16-18.

Resultaträkning, tkr

Bokföringsmässigt resultat

1987

1986

Aktieutdelningar Ränteintäkter

232.141 124.462

200.721 104.905

Förvaltningskostnader

./.       9.085

./.       6.994

Rörelseraultat

347.518

298.632

Realisationsvinster Realisationsförluster''

648.Q59 ./.    34.421

1.036.784 ./.     13.199

Nedskrivning

Nettoraultatjön överföring till 1-3 AP-fondema

Överföring till 1-3 AP-fondema'

-

./.       9.000

1.313.217 ./.   125.169

%1.156 ./.   131.864

Bolringsmässigtntltoresuttat

829.292

1.188.048

Realt resultat

-

Nettoresultat före överföring till 1-3 AP-fonderaa enl ovan

961.156

1.313.217

Ökning/minskning av ej realiserade vinster/

föriuster"'

./.1.628.870

2.453.322

Nominellt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster

Avsättning för bevarande av gmndkapitalels köpkraft'*'

./.   667.714 ./.   215.942

3.766.539 ./.   129.643

Reati resultat inlct ej realiserade vinster/förluster

Överföring till 1-3 AP-fonderaa

./.   883.656 ./.   131.864

3.636.896

./.   125.169

Vnderskou/översliOttlJSrtiillandetitlresultatluav

./.1.015.520

3.511.727

" I realisationsförlusterna iagår en förlust pä 4.500 tkr pä grund av konkurs i ett onoterai företag.

* 3% pä grundkapitalet uppindexerat med konsumentprisindex till penningvärdet i december resp. är.

' Härmed avses skillnaden mellan ej realiserade vinster/forluster ("dold reserv" i värdepappetsportföljcn) vid årets slut jämfört med vid årets

början. Jfr balansräkningen. * Uppindexering av grundkapitalet med konsumentprisindex.

4    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 174

49

Wfi'

;St

«

-j]-

Bälamråktilng, tkr

t-mm:vkm,smmm :m:

A,;r:

1987-12-31

BtdtfSrda    Mariaiads-

vdrden

vSrdeu

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

1986-12-31

Botflrda      Marknads-

v&font-family:Verdana'/span>

värden

0.

fe

jmgåägar

ttnlöi&font-family:Verdana'>fflrttwgjioeiUfi

kat

ftmåSMäiå

IJprimnaiDtSktér

KfOnimttbUi ikuldebiev. Un med optknsrätter '

iSlätiderodkfoiuUuttal

1.220.271        1.220.271        1.005.903

1.005.903

5.820

5.820

1.417               1.417               1.755

1.755

5.400.922    10.274.207"      4.648.039

11.136.254"

86.261"        114.064"

132.768')

166.631"

6.775378    11.662J26      5.747.778    12.263.796

.v'li

8

m

S'*5

. 

;:S

I

AiivmAffekiddse: Fonden har utfärdat köpoptioner beträffande aktier i tvä företag i fondens portfölj till ettsammanlagt försäljningsvärde av ca 2 mkr.

Stockholm 1988-02-11

Sören Mannheimer

Laila Freivalds

Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN]

GunHellsvik

HansWerthin

NilsLandqvist

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Gustav[REDACTED_EFTERNAMN]

ThontenAndeisson

StigMafan

Dan[REDACTED_EFTERNAMN]

Lage[REDACTED_EFTERNAMN]

.KuitLannebeig

HimsHellers

Sten Wikander

Under hänvisning till tevisionsbeTättelsen intygas, att fSrestiende resultaträkning och balansräkning ftveiensstämmer med tfikenakapema.

if

tiOl-AP-fosdénia 'HfpupOA kostnader och fönitbetalade

.Övriga kortfristiga dndder

(vinnikjutet gnmdkajHtal ' i.UppindexeTat gnmdkapital '..Aacmnulerat Ovenkott frän föregäende är

'AäniBuUetat Överskott i f& font-family:Verdana'>miäBtaäatN

'AnÄtnottOtesnttBt

Arettundenkott/överdiott i förfaällande

tiUtesattatkrav

StmumaAaUerodtfomAapltal

131.864

131.864

10.636 125.169

10.636 125.169

4.165 242

4.165 242

1.820 338

1.820 338

136.271

136.271

137.963

137.963

2.350.000 3.459.815

4.588.258

2.150.000 2.271.767

4.172.316

829.292

7.953.517

1.188.048

4.441.790

./.1.015.S20

11.526.255 11.662.526

3.511.727

6.639.107 6.775378

5.609.815 5.747.778

12.125.833 12363.796

Torkel Stem

Stockholm 1988-02-15

Jonas Forasman

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

GösUTelestam

 AnikafloioglvSrden.

** Icke notendevSidepapper har vSrderatitiB afiakaffiuncnånlen.

 TitftkjiiTnii hftnpp ariliin frMWlrm HMnnHf. itfjnnmn ir IrnnwinwmiprfcrinitftT rill penniigvftrrirt i deremhtir nsp år.

.50

Revisionsberättelse

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

Undertecknade, som av regeringen förordnats att så­som revisorer granska Allmänna Pensionsfondens fjär­de fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisions­berättelse för är 1987.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, in­venterat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgängama samt vidtagit de övriga granskningsåt­gärder vi ansett erforderliga.

Räkenskaperna har detaljgranskats av REVEKO AB.

Vi 

finner ingen anledning till erinran mot de värde­papperstransaktioner, som fonden företagit under 1987, eller mot det sätt på vilket desamma genomförts.

Revisionen har icke gett anledning till anmärkning be­träffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upp­tagna resultat- och balansräkningama, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrel­sens förvaltning.

Torkel Slem

Stockholm den 15 febmari 1988

Jonas Forssman

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Gösta Tetestam

Fjärde AP-fonden

Styrelse

Ledamöter

Suppleanter

Sören Mannheimer, kommunalråd, ordförande

Erik[REDACTED_EFTERNAMN], statssekreterare"

Laila Freivalds, generaldirektör, vice ordförande

Aina[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsledamot

Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN], kommunahäd

Gun[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd

Perolof[REDACTED_EFTERNAMN], kommunabåd

Hans Werthén, tekn dr

Marcus Storch, direktör

Nils Landqvist, docent

Lars Nabseth, professor

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Christopher Friis, direktör

Gustav[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Arne[REDACTED_EFTERNAMN], finansdirekför

Thorsten[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], LOs ordförande

Uno[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Dan[REDACTED_EFTERNAMN], ekonom

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], förbimdsordförande

Lage[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Hans[REDACTED_EFTERNAMN], utredningschef

Kurt Lanneberg, ekonomichef

Jaan Kolk, sekreterare

Hans Hellers, f förbundsordförande

Tobias[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Revisorer                                                      \

Torkel Stem, direktör, ordförande

Jonas Forssman, direktör

GösUlfelestam, direktör

Anders[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomichef

Vid revisionen mcdverkiir

REVEKO AB

KansU

Sten Wikander, verkställande direktör

Lillemor Evertsson

Thomas Halvorsen, direktör

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnel[REDACTED_EFTERNAMN], kamrer

AmeLööw

Margareta Passad

Catrin Abtahamsson

Allmänna Pensionsfonden, fjärd

el ndstyrelsen

Besöksadress:  Drottninggatan 821 1

Postadress:      Box3069,10361 Sto khohn

Ttlefon:           08-24 33 90, Tilefax: 24 42 40

*> Sutssekretcrare[REDACTED_EFTERNAMN] har i januari 1988 enatts av depBitementsriUlet Svante Oberg.

51

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 2

Värdepappersinnehav per den 31 december 1987

Svemka värdepapper

Aktier, noterade

Företag

Antal

Förändring"

Marknadsvärde

aktie-

%av

und

er 1987

Ikr

kapital

röster

ABV

804.964

236.317 '

11,5

9,7

A

287.774

B

517.190

AGA

3.105.953

-1-

244.700

435.690

6,6

8,0

A        2.133.882

B

972.071

Alfa Laval B

979.368

¥

7.224

245.821

6,7

0,0

Anderson B

141.312

-

35.000

59.351

13,0

7,8

ArconaA

570.000

114.000

6,4

7,3

ASEA

2.750.290

-

2.900

770.314

4,6

4,0

A         1.947.840 .

B

802.450

Astra

5.365.436

-1-2.863.213

950.211

7,4

7,4

A        4.436.546

B

928.890

Atias Copco

246.693

-

16.000

38.237

1,1

1,1

BahcoB

963.135

-1-

642.090

161.807

9,1

6,2

BPA B

220.200

-(-

220.200

48.444

3,5

0,4
[REDACTED_EFTERNAMN] &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.85pt'p class=MsoNormal style='margin-left:11.0pt'>

187.500

-1-

187.500

14.438

2,5

1,6

Eken B

80.000

-(-

80.000

19.600

7,3

4,3

Electrolux B

3.145.554

-1-

92.433

594.510

4,5

0,2
[REDACTED_EFTERNAMN] B

1.319.184

-1-

515.705

201.835

3,5

0,0

ESAB

317.938

-

50.000

61.516

7,4

6,0

A

187.820

B

130.118

Esselte

1.950.780

-

130.000

271.439

6,1

2,0

A

47.888

B         ]

1.902.892

Euroc

703.250

182.670

6,0

7,0

A

668.300

B

34.950

Fagerhult B

150.035

¥

50.012

32.258

9,2

3,6

Fläkt

183.792

+

62.800

56.057

2,7

2,7

Frico

80.000

4.800

6,9

2,8

Gambro B

53.700

-H

53.700

5.209

0,2

0,1

Garphyttan

Hessehnan

110.000

36.850

7,7

7,7

GuUspäng B

811.443

215.032

8,5

5,0

Hennes &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.65pt'p class=MsoNormal style='margin-left:12.0pt'>

384.375

-t-

5.000

113.391

5,3

2,4

Holmen B

1.283.552

-H.016.146

88.137

2,6

0,0

Incentive

1.674.001

-1-

558.001

251.712

8,7

8,2

A

989.978

B

684.023

Inter Innovation

389.999

-(-

161.736

55.581

10,0

8,6

A

31.373

B

358.626

JM Bygg B

48.000

-(-

48.000

29.040

1,1

0,5

.')2

Skr. 1987/88:174 Bilaga 2

%av

Förelag

Antal

Förändring"

Marknadsvärde

aktie-

under 1987

tkr

kapital

röster

Mo och Domsjö

304.901

-     27.600

79.016

2,6

4.6

A

253.318

B

51.583

Perstorp B

908.278

-H     80.500

142.003

5,0

2,2

Pharmacia

3.055.945

-1-   583.480

348.402

4,7

2,7

A

73.039

B

2.982,906

Procordia

733.313

-1-   733.313

177.462

2,0

1,7

A

586.650

B

146.663

Rottneros A

220.000

3.520

2,9

2,9

SCA

2.409.956

4-       4.800

589.102

4,5

4,5

A

840.400

B

1.569.556

SCA TB

119.648

28.117

A

42.020

B

77.628

Saab-Scania

1.336.172

-H   785.468

201.029

2,0

2,0

A

1.140.590

B

195.582

Sandvik

3.215.321

-     29.000

450.145

6,2

5,8

A

2.427.853

B

787.468

Sila A

900.000

+   720.000

90.000

5,1

5,1

Skånska

1.926.500

-1-       1.000

522.918

3,1

2,2

A

35.000

B

1.891.500

SKF

870.819

-   104.000

196.975

3,2

4,6

A

567.950

B

302.869

Swedish Match

2.555.610

-1-1.925.788

213.196

6,3

0,8

A

60.620

B

2.494.990

Sydkraft A

1.036.700

507.983

5,2

7,7

Trelleborg

B

845.640

-1-     15.640

131.074

3,4

1,5

Trelleborg TR

845.640

-(-   845.640

6.554

Volvo

2.859.201

   355.200

808.067

3,7

6,4

A

1.835.921

B

1.023.280

Totalt marknadsvärde

9.789.831

Totalt anskaffningsvärde

4.912.737

Förändringarna anges netto och ar i vissa fall resultat av flera olika förändringar under året. t ex emission eller aktieuppdelning i kombination med försäljning

53

Aktier, onoterade

Skr. 1987/88:174 Bilaga 2

Företag

Forandnng under 1987

Anskaffnings-varde tkr

aktie­kapital

Avesta Kraft

pref 1

261.491

Bioinvent

3.000

A

1.500

B

1.500

Bota B

10.000

Centmmlnvest

71.072

A

1.800

B

62.000

C

7.272

Convectus

77.500

A

42.810

B

34.690

Enerek

2.000

A

1.300

B

700

Four Seasons VC

225.000

A

16.950

B

208.050

Gmvkraft pref 1

41.500

Junkaravan pref 1

75.000

Mercom A

1.800

NKR Intressenter B

132

Nord-Invent B

135.000

NäringsUvskredit A

83.333

Opti Sensor

10.000

Refina

1.200

Robustus

375.000

Ryd-Gmppe

n

238.370

A

51.370

B

187.000

SSAB

2.083.333

A

925.000

B         1.158.333

SwedeChrome

500.000

Sweden Opti

onsand

Futures Exchange

11.000

A

4.749

B

6.251

Swedish Genetic

10.000

A

8.490

B

1.510

Uwelast

300

A

241

B

59

Ventronic

28.800

A

10.975

B

7.825

Pref

10.000

-I-  3,000

-I-  10.000 -I-  27.542

-I-  2.000

+     

75.000

-I-  1.800

-I-

10.000

-H

900

+

125.000

-t-

173.370

-t-2.083.333

27.501

-I-  10.000

-I-  10.000

32.686 2.250

4.210 14.227

15.500

500

54.375

5.188 7.500 341 8.500 2.505

10.000 4.000 6.000

46.250 3.340

116.150

25.000 2.186

21.200

2.000

24.180

27,7 27,7

12,6 30,0

7,8 27,2

19,5 43,8

21,0

19,4

20,0

22,2

12,0

28,8

9,5

22,2

4,9

9,7

30,0

30,0

16,4

5,9

8,3

1,2

33,3

47,6

20,4

20,4

37,5

37,5

25,0

35,4

46,9

20,5

5,0

13,2 2,4

45,0

30,0

49,5

8,3

13,2 2,8

33,3

30,0

48,0

54

Skr. 1987/8 Bilaga 2

18: 174

Företag

Antal

Förändring under 1987

Anskaffnings­värde Ikr

aktie­kapital

%av

roster

Visentkraft pref 1 Alvkraft pref 1

82.509 500.000

10.314 50.000

12,6 15,9

27,7 28,8

Totalt anskaffningsvärde

468.402

Övriga värdepapper, noterade

(konvertibla skuldebrev med optionsrätter)

Företag

Nominellt, tkr

Förändring under 1987       Marknadsvärde, Ikr

SCA

19.176

59.352

Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde

59.352 45.489

Övriga värdepapper, onoterade

(konvertibla skuldebrev)

Företag

Nominellt, tkr

Förändring under 1987     Anskaffningsvärde, tkr

Bioinvent

Centrumlnvest 1

Centrumlnvest 2

Convectus

Enerek

Four Seasons VCM1

Four Seasons VCM 2

Four Seasons VCM 3

Four Seasons VCM 4

Gruvkraft

Inter Iimovation

Mercom 1

Mercom 2

Mercom 3

Näringslivskredit

Refina

Swede Chrome

Ventronic 2

Ventronic 3

6.750

-1- 6.750

6.750

7.840

-1- 7.840

7.840

9.840

-1- 9.840

9.840

828

-1-     828

828

500

-1-     500

500

2.500

2.500

2.500

2.500

2.500

2.500

3.500

-f 3.500

3.500

6.671

6.671

10.000

10.000

1.500

1.500

1.500

1.500

1.500

1.500

24.000

-1-24.000

24.000

4.000

4.000

9.350

-F 9.350

9.350

6.000

6.000

6.000

+ 6.000

6.000

Totalt anskaffningsvärde

107.279

55

Utländska värdepapper

Aktier

Företag

GBP

British Telecommimication

Hillsdown

National Westminster Bank

Wates City of London Ptops

JPV

Hitachi Cable

Japan Air Lines

Kawasaki Steel

Mabuchi Motor

Yamanouchi Pharmaceutical

VSD

California Biotechnology

Cambrex

IBM

Liposome

Stone Container

Tandem Computer

Upjohn

Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde

Antal

Marknadsvärde. Ikr

5.000

119

20.000

614

12.500

779

50.000

862

30.000

1.433

2.000

1.211

200.000

2.914

1.000

316

10.000

1.816

11.000

449

2.500

226

3.000

2.022

15.000

263

6.000

1.287

6.000

963

4.000

700

15.974'

19.783

Sammanfattning av värdepappersförteckningama

Anskaffningsvärden, mkr

Marknadsvärden, mkr

Svenska aktier, noterade Svenska aktier, onoterade Utländska aktier

4.913

468

20

9.790

468"

16

Samma aktier

Övriga svenska värdepapper, övriga svenska värdepapper.

noterade onoterade

5.401

45 107

10.274

59 107"

SummadvrigavSrdepapper

1S3

167

Summafårdepapper

5J54

10,441

* Marknadsvärdena på utländska värdepapper har räknats om till SEK efter valutakurserna den 31 december 1987,

utan tillägg for värdet av switchpremie. '* Onoterade värdepapper har värderats till anskaffningsvärden.

56

Kortfattade uppgifter om onoterade företag

Bolag

Engage­mang, mkr

Ägarandel/ rösträtts­andel, %

Övriga delägare

Karakteristik

VD/Fondens styrelserepr.

Anm.

A) Kraftbolag

AnsU Kraft (+VtoeDtknft)

Gmvkraft

JonkaravBD

Alvkraft

43.0

11.9

7.5

50.0 112.4

12.6/27.7 9.5/22.2 4.9/9.7

15.9/28.8

Avesta AB    \

Boliden   och kon­sortier av för-MoDo     säkrings­bolag, pensions-Värm-     stiftel-lands-     sermfl. energi           i (Uddeholm) /

Dessa bolag har över­tagit vattcnkrafttill- g&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:86.65pt'p class=MsoNormal>

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas Halvorsen

Lennart Walleni US Thomas Halvorsen

Hilding Brändström Thomas Halvorsen

Gunnar Båtclson Thomas Halvorsen

"Säkra" lång­tidsplaceringar där avkastning­en väl täcker reglementets avkastnings­krav.

B) Övrigabolag

Bioinvent

9.0

30.0/27.7

LRF.Länsföriäk-

ringsbolagei],

Sveriges

Föreni ogsbankers

Förbund

Bolaget bedriver forsk­ning, utveckling, produk­tion och marknadsföring inombioteknikomrädet.

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN] Mårten[REDACTED_EFTERNAMN]

Centran Invest

31.9

43.8/27.2

SPP/AMF-P,

Folksam, an­ställda

Bolaget engagerar sig finansiellt i köpcentra och projekt för förnyelse av stadskärnor samt be­driver via dotterbolag i Sverige, Norge och Fin­land konsultverksamhet pä dessa områden.

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN] StenWikander

Utfallet av de fi­nansiella enga­gemangen är av­görande för bo­lagets ut­veckling

Convectos

16.3

19.4/21.0

Trelleborg- gruppen SPP/ AMF-P. Inve­steringsbanken, News Leasing AB

Bolagets viktigaste affärsområden är verk­stadsindustri (huvud­sakligen legotillverk­ning), handel med in­dustrikomponenter samt några utvecklingsprojekt.

Sten[REDACTED_EFTERNAMN] Sten Wikander

Huvuddelen av verksamheten bedrivs i "mogna" företag. Låg risknivå.

Fonr Seasons Ventnre Capital AB

(inkl FSVC Management AB)

65.4

28.8/12.0

Alfa-Laval, SPP/AMF-P. FSVC Manage­ment AB

Ett av landets största venture capitalföretag med en blandad före­tagsportfölj .

Gösta[REDACTED_EFTERNAMN] Sten Wikander

Portföljföretag i olika stadier av utveckling ger en god riskspridning.

Mercom

4.8

30.0/30.0

Sprian FörvaJtnings AB, företagsled­ningen

Datakommunik ations-företag (egen härdvara och mjukvara) med speciell inriktning pä blomsterförmedUng (Inteiflora)

Jirrunie Ahrgren

Sten Wikander

NKR Intressenter

8.5

16.4/5.9

Ebbe Krook med familj, Four Seasons VC

Holdingbolag för möbel­företaget NKR Inter­national AB (med speciell inriktni.ig på inredningar för kontor och offentlig miljö).

Leif Garpheden Gösta[REDACTED_EFTERNAMN]

Gruppen har under 1987 kompletteras med ytterligare ett möbelföretag.

NärinnllvKkndh NLK

34.0

33.3/47.6

Fortos (dotter­bolag tiU Volvo) och försäkringsbolaget Wasa

Kreditaktiebolag för medel-och långfristig kreditgivning till framför aJlt mindre och medelstora företag.

Christer Jömeskog Sten Wikander

Verksamheten startades i

februari 1987

Noid-lnvent

2.5

8.3/1.2

Ett antal institu­tioner i Sverige och övriga nor­diska länder

Venture capitalföre­tag. som samverkar med in­dustriföretag, högskolor och forskningsinstitut och byggei sin verksamhet pä idéer och projekt som kommer fram i nordiska uppfinnanävlingar.

Arne Jöneman Bert[REDACTED_EFTERNAMN]

Mycket "tidiga" och därmed risk­fyllda engage­mang men i be­gränsad skala.

57

Kortfattade uppgifter om onoterade företag

Bolag

Engage­mang, mkr

Ägarandel/ rösträtts-       Övriga andel, %        delägare

VD/Fondens styrelserepr.

Opd

20.4/20.4

Nord-Invent, några tOrre företag

Bolaget bar utvecklat och marlmadsf ör en optisk tangent för olika applika­tioner.

Bolaget är en "avknoppoing" från Nord-Invent.

37.5/37.5       VD med familj

Botaget utvecklar, tiU-vertar och marknadsför röntgenfluoresoensinstiu-ment för frAmst process­kontroll iaom industrin.

Johannes Baecklund Johan Akeiman

Veiicsamheten bedrivs än sä länge i blygsam skala.

46.3

Sparbankemas          Bolat äger andelar i

Curt Underoth             God risksprid-

Förvaltnings AB,       främst ett stort antal regio-

Thomas Halvorsen       ning genom

SPP/AMF-P,             nala utvecklingsbolag.

mänga engage-

Folksam                    Uppgiften är att genom

mang med stor

finansiell och industriell

geografisk

kompetens och eko-

spridning,

nomiska resurser tmder­

lätta dessas expansion.

KyvCsISppCB

3.3

46.9/20.5       VD

Ryd-Gnippen är en kon­cern bestående av fasad-och byggelementföretag.

UifRyd

Bolaget re- konstrueracks under 1986.

SSAB

Svenska staten. Skandia, SPP/ AMF-P, stiftelser inom SE-banken

Sveriges största handels-stålföretag.

Leif Gustafeson

Staten sålde i början av 1987 ut ca 33% av bolaget.

13.2A3.2

SKF.Mabnö Eoernutveck-ling.Duba/ Vectura, John­son-företag

Bolaget har i4ört en nnlBggning i Malmö för [produktion av fer( krom med anlitande av plasmateknik.

Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

Pg av leverans­förseningar har anläggningen ännu ej över­tagits frän huvud­leverantören SKF Plasma Steel.

(SCMR)

2.8/2.4        BeijerCntal, PM,

Bola tillhandahåller

SPP/AMF-P,

marknadsplats och

Skandia samt fler-

deaiingsfunktion för

talet EbndkonnnisicH

options- och tcrminshandel

nSrer

i värdepapper.

Jan Lindman Ulf[REDACTED_EFTERNAMN]

Fondens andel i bolaget har minskats kraftigt under 1987.

(SGI)

33.3/45.0

Investerings­banken, SPP/AMF-P

Holdingbolag för Karo Bio    I Båtclson (jfr sid 13 i ånberättetsen).    Sten Wikander

Fonden har ett åtagant om sats­ning av ytterligare ca 40 mkr.

19.S/7.8        Hagstrfimer Fond-

Marknadsföring av gene-

komjnisalon, löie-

riska läkemedel i endos-

tagsledningen, ett

förpackningar,

stort antal läkare

Anders Cedronius

Bolat startar sin

marknadsföring

1988.

1.0

22.2/20.0

Spiran Förvaltnings AB, företags-

Bolaget tillverkar och marknadsför qrstem för cnergistymmg, inbrotts­larm, brandlarm och vattöuletektering i fastigheter.

Anders Granqvist StigNordfelt

Bolaget har över­tagit 

2.0        30.(V30.0      Four Seasons VC,      Uwelast tillverkar form-

fOretageti.

gjutna ptrfyuretanu- för

grundare

mdnstnflDdamål (mem-

brRD till högtrydapressar,

bdlggnuig av valsar för

pvppcrsiiidustnn m m).

Martin[REDACTED_EFTERNAMN] Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

36.2

48.(V

«

J

. nmpAB, VD

' Boi«get«ger(heKeneri , innuiUBIiilMlTring) ocfa

OhrmdFjeDcitad . StenWikjDdn

ReUtivtMg rufcaivl.

. hulf lill i ett iBtal elektiD-

58

Fem år i siffror

(Mkr där ej annat anges.)

1983

1984

1985

1986

1987

2.636 5.930

3.109 5.496

3.484 7.546

5.554 10.441

Tillskott av grundkapital under resp år D:o, ackumulerat

Grundkapital vid årets slut, nuvärde (uppindexerat med konsumentprisindex) Fondkapital vid årets slut, anskafbingsvärden Fondkapital vid årets slut, marknadsvärden Köp av värdepapper under året Försäljningar av värdepapper under året, mark­nadsvärden

Nettoplaceringar under året Placeringar i nyemissioner Värdepappersportfölj vid årets slut, anskaff­ningsvärden

Värdepappersportfölj vid årets slut, marknads­värden

Antal företag i portföljen vid årets slut, st (varav icke börsnoterade) Aktieutdelningar och ränteintäkter Realisationsvinster, netto Vårdeändring i portföljen Realt resultat enligt reglementet Realt resultat, totalt

överföring till första-tredje AP-fondema Totalavkastning, % Index för fondens portfölj, förändring, %

Förändr av totalindex (Veckans Affärer), % Förändr av konsumentprisindex med 1980 som basår, %

Börsomsittning (aktier A:I + A:II) Totalt börsvärde

Nyemissioner och nyintroduktionerpå mark­naden, placerade i Sverige Dito, placerade i utlandet Antal noterade bolag vid årets slut, st

150 1.700

150 1.850

1.850

300 2.150

200 2.350

3.132 3.076 6.369 1.922

3.545 3.728 6.115 1.376

3.743 4.122 8.184 1.510

4.172

5.610

12.126

2.333

4.588

6.639

11.526

1.909

1.967 -46 168

1.316

60

140

1.415 95 65

2.098 235 196

1.702 208 395

4.734 11.250

57

58

66

62

68

(11)

(16)

(20)

22)

(25)

151

201

233

305

357

980

413

279

1.02*

614

1.342

-906

1.675

2.453

-1.629

2.210

-563

1.984

3.637

-884

2.095

-666

1.871

3.512

-1.016

116

103

112

125

132

67

-5

34

45

-7

-H62

-8

+35

+47

-9

+65

-12

+25

+51

-8

9.2

8.2

5.6

3.2

~5.2

75.800

70.700

83.300

141.700

124.600

243.300

230.700

286.800

449.800

421.600

7.089

9.199

1.966

2.064

5.600

3.904

371

-

2.366

_

179

232

242

233

231

Definitioner, se nästa sida

59

Sydfonden

(första löntagarfondstyrelsen)

årsredovisning 1987

61

Skr. 1987/88: 174

Förvaltningsberättelse

m.Z

Första löntagarfondstyrelsen. Sydfonden, avger för räkenskapsåret 1987 följande förvaltningsberättelse med tillhörande resultat- och balansräkningar. Resultaträkningen utvisar såväl bokföringsmässigt som realt resultat för räken­skapsåret samt balansräkningen det reala kapitalet vid årets utgång.

INLEDNING

Enligt lagen med reglemente för allmärma pensionsfonden (LRAP) dispone­rar varje löntagarfondstyrelse medel som inflyter dels från vinstdelningsskatten, inklusive den tillfälliga vinstskatten, dels från en särskild del av tilläggspensions­avgiften. För medelstilldelningen finns en ram fastställd, som gäller för varje löntagarfondstyrelse. Denna ram var för 1984 400 Mkr. För varje år därefter tom år 1990 skall ramen utgöra 20.000 basbelopp, som fastställs för den allmänna pensionsförsäkringen. I enlighet härmed var ramen för 1985 436 Mkr, 1986 466 Mkr och 1987 482 Mkr. Rambeloppen för åren 1984-1987 uppgår således till sammanlagt 1.784 Mkr. De under åren 1984-1986 influtna skattemedlen och pensionsavgifterna har emellertid inte räckt till för att utbetala fulla rambelopp för dessa år. De under år 1987 influtna skatterna och avgifterna har dock haft en sådan omfattning att de räckt till för utbetalning av inte enbart fullt rambelopp för detta år utan också resterande rambelopp för tidigare år. Sydfonden har således kunnat rekvirera och fått till sig utbetalt sammanlagt 691 Mkr under år 1987. Därmed har till fonden utbetalats totalt 1.784 Mkr för åren 1984-1987.

För år 1988 kommer rambeloppet att uppgå till 516 Mkr dvs 20.000 x basbeloppet 25.800 kr. Rambeloppet torde komma att till fiillo utbetalas.

En fondstyrelse skall varje år överföra en viss avkastning av det förvaltade kapitalet till de pensionsutbetalande första, andra och tredje AP-fondstyrelsema. Denna avkastning skall motsvara tre procent av nuvärdet av detta kapital. Med nuvärde avses här summan av de medel som styrelsen, alltsedan verksamhetens början rekvirerat hos riksförsäkringsverket, omräknat efter de förändringar av konsumentprisindex som skett från det att medlen tillställdes styrelsen och fram till slutet av det räkenskapsår, som årsredovisningen avser. För medel som en fondstyrelse förvaltat under endast en del av räkenskapsåret skall den beräknade avkastningen minskas i motsvarande mån. Vad som återstår av avkastningen (bruttoresultatet), sedan överföring skett, skall hänföras till de medel som styrelsen förvaltar och därmed öka kapitalbehållningen.

ALLMÄNT OM VERKSAMHETEN UNDER RÄKENSKAPSÅRET

Efter den kraftiga kursuppgång på aktiemarknaden, som ägde rum under 1986 och som innebar en kursstegring på ca 50 procent, var utvecklingen svag i början av 1987. Januari som brukar vara en stark börsmånad visade en kursned­gång på 12 procent. Men den svaga utvecklingen vände snart och under våren och sommaren steg kurserna successivt till nya sk "alltime high" noteringar. Den 8 oktober hade Stockholmsbörsen sitt toppläge. Då hade kurserna stigit med 37,1 procent sedan årsskiftet.

Underskottet i USAs handelsbalans för augusti, som publicerades i oktober,

jämte vissa andra grundläggande data i detta lands ekonomi blev en stor besvikel­

se för våra finansmarknader och ledde tiU en kraftig och snabb kursnedgång på alla

de stora aktiebörserna i världen. Kursläget stabiliserades så småningom och

under december noterades en svag uppgång. På helårsbasis blev kursfallet 8

procent på den svenska aktiemarknaden. Men det speglar inte den dramatiska

utvecklingen under året. Från toppläget i början av oktober sjönk aktiekurserna

med hela 33 procent.

62

Kursfallet under senare delen av året var i högsta grad internationellt.

Skr. 1987/88: 174

Stockholmsbörsen visade en något sämre utveckling på helårsbasis än de tre

Bilaga 3

största aktiebörserna i New York, Tokyo och London men hamnar vid en jämfö­relse mellan världens 20 största aktiebörser ungefär i mitten.

Den negativa utvecklingen på den svenska aktiemarknaden har naturligtvis också påverkat Sydfondens aktieportfölj. Vid utgången av 1986 hade portföljen en dold reserv, dvs orealiserade kursvinster, på totalt 272 Mkr. I tertialbokslutet per sista april hade den dolda reserven ökat till 445 Mkr för att per sista augusti uppgå till hela 586 Mkr.

Vid styrelsemötet i september - då bokslutet för andra tertialet behandlades - beslöt styrelsen att koncentrera aktieportföljen. Som en följd härav genomför­des relativt omfattande försäljningar och antalet marknadsnoterade företag i portföljen minskade från 49 tiU 37. Genom försäljningarna frigjorda medel - till en betydande del realisationsvinster - och under samma tidsperiod erhållna tilldel­ningar av årets rambelopp placerades i all huvudsak i börsnoterade aktier.

Dessa placeringar har genom det kraftiga kursfallet på fondbörsen medfört, att den vid räkenskapsårets ingång redovisade dolda reserven i portföljen på 272 Mkr vid årets utgång radikalt förändrats till ett negativt belopp genom att marknadsvärdet understeg anskaffningskostnaderna, inklusive courtage och vär­depappersskatt, med 187 Mkr. Tas i detta sammanhang också hänsyn till de realisationsvinster/förluster som gjorts under räkenskapsåret och som innebär ett överskott på 204 Mkr begränsas värdenedgången i portföljen till 255 Mkr. Denna är förhållandevis stor sett i relation till portföljens ingångsvärde på 1.358 Mkr och nettoinköpet under året på 908 Mkr.

Den kraftiga nedgången i aktieportföljens värde beror inte på att fondens medel placerats i aktier med en särskilt ogynnsam kursutveckling. En jämförelse med det vid Stockholms fondbörs förda indexet utvisar att fondens aktieportfölj utvecklats i stort sett likvärdigt med indexet. En av utgångspunkterna vid denna jämförelse har varit att de medel, som erhållits från Riksförsäkringsverket, placerats i aktier i medeltal cirka 10 dagar efter mottagandet. I övrigt kan tilläggas att flera av fondens största placeringar, bl. a. i Skånska, Trelleborg och Sydkraft, haft en i förhållande till genomsnittet påtagligt positiv utveckling.

Som förklaring till nedgången bör i stället framhållas, att fonden under augusti och september - alltså under månaderna före det stora kursfallet -förvärvade aktier för ca 500 Mkr, som blivit disponibla dels genom försäljningar dels genom utbetalning av rambelopp från Riksförsäkringsverket.

På derma del av portföljen har nedgången i värde - i överensstämmelse med den allmänna utvecklingen på fondbörsen - varit kraftig, ca 30 procent, men dock inte större än börsindex.

Som förut nämnts stabiliserades kursläget under december föregående år. Under januari i år har en mindre kursuppgång ägt rum, ca 12 procent. Detta har medfört, att fondens orealiserade förluster vid utgången av januari återhämtats och att det i stället vid nämnda tidpunkt fanns en dold reserv på ca 45 Mkr.

Av det föregående framgår, att fondens aktieportfölj visar ett underskott på 187,4 Mkr. I sammanhanget bör dock påpekas att fondens förvaltning av tilldelat kapital - trots det kraftiga kursfallet 1987 - bokföringsmässigt inneburit inte enbart ett bevarande av det nominella kapitalet utan också en förmögenhetstill­växt på ca 53 Mkr, beroende på de rörelseöverskott som uppnåtts under detta och tidigare verksamhetsår.

63

MEDELSTILLDELNING

Skr. 1987/88: 174

På rekvisition av fonden har Riksförsäkringsverket - i överensstämmelse        Bilaga 3 med 26 § LRAP - till fonden överfört sammanlagt 691,1 Mkr under räkenskaps­året.

Som inledningsvis nämnts räknar fonden med att under år 1988 kunna rekvirera sammanlagt 516 Mkr, dvs fullt rambelopp för nämnda år.

Detta innebär, att varje löntagarfond vid utgången av år 1988 kan disponera sammanlagt 2.300 Mkr, vilket helt överensstämmer med de i löntagarfondspro­positionen angivna grunderna. Den stora merparten av detta belopp utgörs av vinstdelningsskatt.

MEDELSPLACERING

Av de placeringar, som fonden gjort under verksamhetsåret, avser 48,3 Mkr förvärv av nyemitterade aktier och 7,8 Mkr nya konverteringslån.

Vid räkenskapsårets slut ingick 49 företag i aktieportföljen med följande branschfördelning i procent av marknadsvärdet.

1987-12-31

1986-12-31

Verkstäder

21,3

30,5

Skogsföretag

19,0

6,0

Kemisk industri

8,9

14,1

Bygg- och fastighetsbolag

13,9

6,6

Läkemedel, sjukvård

3,4

8,1

Dataföretag

0

0,6

Handelsföretag

4,4

8,7

Förpackning, emballage

1,2

4,3

Utvecklingsföretag

7,3

7,9

Förvaltningsbolag

11,2

5,0

Kraftbolag

5,9

4,0

Banker

3,5

4,2

100,0

100,0

Aktieportföljens fördelning på olika grupper av börsnoterade och andra aktier framgår av nedanstående sammanställning.

Marknadsvärden

1.

Börsregistrerade aktier

2.

OTC-lista

3.

Övriga marknadsnot. aktier

4.

Ej marknadsnoterade aktier

1987-12-31

1986-12-31

. .Mkr            %

Mkr             %

1726,1    ;     95,6

1292,5          95,2

21,3           1,2

17,9            1,3

:16,5    .   ..0,9

5,8            0,4

'  ;42,l..w'.;:2,3

41,6            3,1

: 1806,0 .;  100,0

1357,8        100,0

LIKVIDA MEDEL

Enligt 39 § LRAP får en löntagarfondstyrelse, i den mån det behövs för en tillfredsställande betalningsberedskap eller för att tillgodose kravet på én ända­målsenlig förvaltning, hålla fondmedel placerade i Riksbanken eller på annat sätt, som närmare anges i nämnda paragraf. Likviditeten uppgick vid årets slut till cirka 94 Mkr.

64

RESULTAT- OCH BALANSRÄKNING

Skr. 1987/88:174

1 enlighet med bestämmelsema i 16 § LRAP skall tillgångarna tas upp till

Bilaga 3

anskaffningsvärdena vid beräkningen av fondkapitalet och i redovisningen i övrigt. Detta betyder att det bokföringsmässiga utfallet av verksamheten sådant det redovisas i resultaträkningen inte har påverkats av orealiserade kursvinster och kursförluster. Med anledning härav och i överensstämmelse med lag (1987:1326) om ändring i lagen (1983:1902) med reglemente för allmänna pen­sionsfonden fogas till denna förvaltningsberättelse dels en resultaträkning som visar såväl bokföringsmässigt som realt resultat för räkenskapsåret samt en balansräkning som visar det reala kapitalet vid årets utgång.

Den under räkenskapsåret bedrivna verksamheten har, enligt resultaträk­ningen, givit ett rörelseöverskott på 241,4 Mkr före avsättningen till förut nämnt värderegleringskonto med 5 Mkr och överföringen till första, andra och tredje AP-fondstyrelsema. Derma överföring skall enligt LRAP motsvara tre procent av nuvärdet av förvaltade medel och har för verksamhetsåret beräknats till 48,8 Mkr. Beloppet skall såsom avkastning på förvaltat kapital efter årets utgång inbetalas till angivna fondstyrelser. Efter avsättningen och överföringen återstår ett bokföringsmässigt nettoresultat på 187 Mkr. Detta belopp skall enligt LRAP tillföras fondkapitalet.

Resultaträkningen redovisar ett realt resultat, i förhållande till gäl­lande resultatkrav, på minus 351,5 Mkr, sedan resultatet belastats med dels ändringen i den dolda reserven på 459,7 Mkr och dels avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft med 79,4 Mkr.

Såsom framgår av balansräkningen och därtill fogade kommentarer uppgår anskaffningsvärdet för värdepappersportföljen (inklusive courtage och värdepap­persskatt) till 1999,7 Mkr. Eftersom marknadsvärdet utgör 1812,3 Mkr förelig­ger en orealiserad förlust på 187,4 Mkr vid räkenskapsårets utgång.

ADMINISTRATION M.M.

Under verksamhetsåret har styrelsen hållit fem sammanträden. Merparten av dessa har varit förlagda till olika orter i Sydsverige och kombinerats med studiebesök på industriföretag.

Härjämte har en arbetsgrupp, bestående av fyra ledamöter från styrelsen och två befattningshavare i fonden sammanträtt för att mellan styrelsemötena dels bereda vissa frågor till styrelsemötena och dels fatta beslut enligt styrelsens bemyndigande.

Liksom tidigare år har fonden haft kontor i såväl Stockholm som Arlöv (Kungsgatan 44 respektive Hantverkaregatan 16).

Fonden har ansett det angeläget att sprida upplysning om dess resurser, placeringspolicy, arbetsformer och verksamhet i allmänhet. Den har därför låtit trycka en informationsbroschyr benämnd "Vad kan Sydfonden göra för Dig?", som distribuerats till ca 2.000 mottagare.

Vidare har verkställande direktören och medlemmar av styrelsen genom föredrag vid möten, som anordnats av föreningar och andra sammanslutningar, informerat om fondens verksamhet.

Verkställande direktören och medlemmar av styrelsen har företrätt fonden vid fjorton bolagsstämmor.

Fonden har befuUmäktigat representanter för tretton fackklubbar att i enlig­het med bestämmelsema i LRAP utöva rösträtt och i övrigt företräda aktier, som ägs av fonden, vid bolagsstämmor i berörda bolag.

Av förvaltningskostnaderna på 5.720 K kr har löner och ersättningar uppgått tiU styrelsen och verkställande direktören med 623 Kkr.

Vad beträffar enskildheter i årsredovisningen, som ej särskilt kommenterats i det föregående, hänvisas till efterföljande resu tat- och balansräkningar och därtill fogade noter.

65

5   Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 174

Resultaträkning (kkr)

Skr. 1987/88:174 Bilaga 3

1987

1986

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar Ränteintäkter

29.925 13.686

14.996 12.237

Finansiella intäkter

43.611

27.233

Övnga intäkter

8

-

Avgår:

Förvaltningskostnader Avskrivningar

Notl) Not 2)

.5.720 166

- 5.886

5.918 64

- 5.982

Rörelseresultat

37.733

21.251

Realisationsvinster Realisationsförluster

216.506 -12.820

203.686

62.995 - 8.817

54.178

Avsättning till värdereg­leringskonto för aktier

Not 3)

- 5.000

-10.000

Resultat före överföring till 1-3 AP-fondstyrelsema

236.419

65.429

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelsema

Not 4)

8.826

-26.149

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

187.593

39.280

REALT RESULTAT

236.419

65.429

-459.762

217.373

-223.343

282.802

- 79.402

- 27.240

,-302.745

255.562

- 48.826

- 26.149

Resultat före överföring till 1-3 AP-fondstyrelsema enl ovan

Förändring av ej realiserade

vinster/förluster

Not 5)

Nominellt resultat inkl ej rea­liserade vinster/förluster

Avsättning för bevarande av

grundkapitalets köpkraft

Not 6)

Realt resultat inkl ej rea­liserade vinster/förluster

Överföring till 1-3 AP-fond­styrelsema

UNDERSKOTT/ÖVERSKOTT I FÖR­

HÄLLANDE TILL RESULTATKRAV

-351.571

229.413

66

,            ..J     .       

'iO'~7 1 '~.

>   07 /I

U.\

Skr. 1987/88: 174

lansrakninglb

87-lz

-31 (h

ikrj

Bilaga 3

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

vSrden

värden

värden

värden

1987

1987

1986

1986

TILLGÅNGAR

Likvida medel

94.152

94.152

79.587

     79.587

Fordringar fondmäklare

168

168

21.157

21.157

Förutbetalda kostnader och

upplupna mtäkter

93

93

1

1

Övriga fordringar

89

89

-

-

Aktier                             Not 7)

1.993.449

1.806.01Ö

1.085.517

1.357.840

Konvertibla skuldebrev     Not 7)

6.300

6.300

450

450

Inventarier                        Not 2)

522

522

195

195

SUMMA TILLGÄNGAR

2.094.773

1.907.334

1.186.907

1.459.230

SKULDER

Skulder banker, fondmäklare

5.703

5.703

4.020

4.020

Upplupna kostnader

313

313

230

230

Skuld till 1-3 AP-

fondstyrelsema

48.826

48.826

26.149

26.149

Övriga skulder

257

257

482

482

SUMMA SKULDER

55.099

55.099

30.881

30.881

RESERVER

Värderegleringskonto

för aktier

15.000

15.000

10.000

10.000

FONDKAPITAL

Grundkapital

1.784.000

1.092.945

Uppindexerat grundkapital

1.921.470

1.151.013

Fonderat resultat (ackumulerat

överskott frän tidigare år)

53.081

13.801

,'\ckumulerat överskott i för-

hållande till resultatkrav

267.336

37.923

Årets resultat

187.593

39.280

Arets underskott/överskott i

förhållande till resultatkrav

-351.571 1.837.235

229.413

SUMMA FONDKAPITAL

2.024.674

1.146.026

1.418.349

SUMMA SKULDER,RESERVER

OCH FONDKAPITAL

2.094.773

1.907.334

1.186.907

1.459.230

67

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 3

Noter till resultat- och balansräkning (kkr)

Not 1)

Av för\'altningskostnader utgör ersättning

och lön till styrelsen och VD Övriga löner och an-oden Lonebikostnader Ö\ riga förvaltningskostnader

Not 2)

Avskrivning å inventarier har skett med

20 % på anskaffningsvärdet Inventariemas anskaffningsvärde Ackumulerad avskrivning Bokfört värde

Not 3) Värderegleringskonto för aktier i och konvertibla lån till icke börsnoterade bolag

Ingående reserv Årets avsättning Utgående reserv

Not 4)        Löntagariondstyrelsen skall vaije år överföra en avkastning på 3 % av för­valtade medels nuvärde. Nuvärdet beräknas enligl konsumentprisindex' förändring.

Not 5)

Härmed avses skillnaden mellan ej reali-

serade vinster/förluster ("dold reserv" i värdepappersportföljen) vid årets slut jämfört med vid årets början.

1986

1987

623

662

1.520

1.408

556

408

3.021

3.440

5.720

5.918

797 ;

319

- 275

- 124

522

195

10.000

5.000

10.000

15.000

10.000

Not 6)

Uppindexering av grundkapitalet med konsumentprisindex.

68

Värdepappersförteckning 1987-12-31

Skr. 1987/88:174 Bilaga 3

Not 7)

AKTIER

Företag

Aritmos

Astra bu

Atlantica

BPA A

BPA B

Cardo

Cardo fria

Camegie A

Camegie B

Dacke

Electrolux B fria
[REDACTED_EFTERNAMN], B fria

Euroc A

Euroc B

Fabege B

Finnveden B

Gunnebo

Holmens Bruk B

Holmens Bmk B fria

Independent Finans

Inter Innovation B

Investor A

Investor A fria

Investor B fria
[REDACTED_EFTERNAMN]

Modo A

Modo Al

Modo B fria

Modo C

Munksjö A

Munksjö A fria

Procordia A

Procordia B fria

Providentia A

Providentia A fna

Providentia B fna

Saab A

Saab B fria

Sardus

SCA B

SCA B fria

SE-Banken A

SiabA

SiabB

Sila

Sk

å

nska B

Sk

å

nska B fria

Skandia

Skrinet

Stora

Stora fria

Antal aktier

361.800

318.300

121.250

9.100

54.710

295.483

500

200.400

20.500

41.650

203.900

387.700

29.400

33.100

244.000

151.000

99.950

189.200

55.600

32.500

60.200

93.000

23.400

55.700

113.025

32.500

55.100

176.200

42.000

266.000

84.000

41.200

27.300

112.300

23.800

116.900

218.300

32.000

259.000

239.155

132.000

500.000

106.300

19.800

197.350

584.772

34.200

276.000

370.000

361.400

147.000

Anskaffn.-värde

23.288.986

70.510.892

12.548.256

2.238.132

13.458.660

76.268.327

129.055

30.454.461

3.418.449

8.063.406

64.370.726

95.138.770

7.884.047

8.618.792

23.246.273

8.215.353

15.455.967

17.885.659

5.256.039

7.746.700

18.807.767

26.548.639

6.841.168

16.556.880

6.954.761

9.955.692

20.925.174

65.023.837

15.001.358

7.945.434

2.793.000

7.722.143

5.204.075

25.172.464

5.909.300

28.497.551

49.151.906

6.532.480

21.300.748

73.320.875

43.699.938

72.156.355

25.676.018

3.878.927

22.172.661

134.977.873

7.230.311

49.260.556

38.932.836

152.179.559

57.623.485

Marknads­värde

33.285.600 60.477.000 16.975.000

2.047.500

12.309.750

48.163.729

82.500

27.054.000

2.767.500

8.538.250 39.760.500 62.032.000

7,938.000

8.771.500 19.520.000

9.815.000 16.491.750 13.244.000

3.836.400

6.662.500

8.729.000 18.042.000

4.539.600 10.861.500

6.216.375

8.775.000 13.499.500 45.812.000 10.080.000 11.305.000

3.528.000 10.094.000

6.688.500 17.181.900

3.570.000 17.885.700 33.836.500

4.864.000 49.210.000 59.788.750 32.934.000 62.500.000 24.980.500

4.653.000 20.721.750 160.812.300

9.541.800 38.088.000 38.480.000 100.107.800 40.719.000

%av kapital

1.94 0.44 5.51 0.15 0.89 2.11 0.00 0.66 0.07 1.32 0.29 1.02 0.25 0.28 0.91 4.42 5.78 0.38 0.11 0.77 2.01 0.29 0.07 0.17 5.23 0.28 0.47 1.50 0.36 0.62 0.19 0.11 0.07 0.39 0.08 0.41 0.32 0.05 8.09 0.45 0.25 0.39 1.28 0.24 1.12 0.94 0.06 0.46 11.39 0.76 0.31

%av röster

1.94 0.52 5.51 0.19 0.11 2.11 0.00 0.95 0.01 0.77 0.01 0.01 0.31 0.04 0.55 2.17 5.78 0.00 0.00 0.77 0.88 0.32 0.08 0.02 3.60 0.57 0.19 0.62 0.07 0.63 0.20 0.12 0.01 0.44 0.09 0.05 0.37 0.01 8.09 0.11 0.06 0.39 1.65 0.03 1.12 0.59 0.03 0.46 8.10 0.76 0.31

69

Företag

Antal

Anskaffn.-

Marknads-

%av

%av

Skr. 1987/88: 174

aktier

värde

värde

kapital

röster

Bilaga 3

Strålfors

54.200

9.630.923

15.067.600

2.11

1.24

Svdkraft A

50.000

17.221.750

24.750.000

0.25

0.37

Sydkraft C

170.000

36.215.247

82.450.000

0.86

0.13

Sydostinvest

100.000

1.423.192

2.100.000

2.73

1.23

Trelleborg B

962.300

90.810.108

153.005.700

3.77

1.74

Trelleborg TR

731.700

0

6.951.150

0.00

0.00

Volvo B

727.300

266.956.736

196.371.000

0.94

0.24

Volvo B fna

19.400

6.436.291 1.950.844.968

5.354.400 1.763.867.804

0.03

0.01

EJ MARKNADSNOTERADE FÖRETAG

Företag

Antal

Anskaffn.-

Marknads-

%av

%av

aktier

värde

värde

kapital

röster

A &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.85pt'p class=MsoNormal style='margin-left:4.0pt'> 3.250

2

0

72.22

28.89

Blekingeinvest

27.300

3.709.456

3.139.500

15.17

15.17

Ideon

200

240.000

240.000

1.00

1.00

Kranen B

25.000

5.000.000

5.000.000

3.70

1.59

Medical Invest B

25.000

1.016.500

1.125.000

2.30

0.89

Microel

3.300

693.000

693.000

10.00

10.00

Scania Invent A

5

878.500

878.500

0.76

4.47

Scania Invent B

158

4.825.000

4.824.999

23.98

14.13

Sicon A

5

500

500

0.76

4.47

Sicon B

158

15.800

15.800

23.98

14.13

Stiwa A

800

100.000

100.000

20.00

39.60

Stiwa B

1.400

175.000

175.000

35.00

6.93

Swedish Machine G roup

20.000

25.000.000

25.000.000

18.38

18.38

Sydalpin

1.990

199.995

199.995

6.53

8.42

Tollarps kaross

6.250

750.000 42.603.753

750.000 42.142.294

41.75

41.75

AKTIER TOTALT

1.993.448.721

1.806.010.098

KONVERTIBLA SKULDEBREV

Företag

Anskaffn.-

värde

Marknads­värde

A &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:10.3pt'p class=MsoNormal>

200.000

200.000

Stiwa

1.500.000

1.500.000

Stiwa

400.000

400.000

Sydalpin

1.200.000

1.200.000

Zeol Kemi

3.000.000 .    6.300.000

3.000.000 6.300.000

VÄRDEPAPPER TOTALT

1.999.748.721

1.812.310.098

Anm. Anskaffningsvärdena innefattar courtage och värdepappersskatt.

Vid framtagning av marknadsvärdet på noterade aktier har använts högsta betalkurs 87-12-30 eller köpkurs. För onoterade aktier har iförekommande fall använts senaste betalkurs. I övrigt anskaffningsvärdet.

70

Stockholm den 22 januari 1988

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 3

Nils Hörjel

Ordförande

iu, M..

Sven Amerius

Monica[REDACTED_EFTERNAMN]

hger[REDACTED_EFTERNAMN]

/   /Ynffie Söderb

Bengt Jerand

Verkställande direktör

Vår revisionsberättelse nar awävits den 16 februari 1988

Sven Santesson

Auklonserad revisor

E Rosberg 

Direktor Bankinspektionen

Sydfondens styrelse

verkställande direktör och revisorer

Fondens ledamöter, suppleanter och revisorer har genom regeringens beslut den 29 april och den 21 december 1987 förordnats för tiden intill dess balansräkningen för fonden fastställts under 1988.

ORDF

Ö

RANDE

Nils Hörjel,

fd landshövding, tekn dr

Vice ordförande

Göran[REDACTED_EFTERNAMN], metallarbetare

LEDAMÖTER

Sven Amenius, direktör Monica[REDACTED_EFTERNAMN], ombudsman Per-Olof[REDACTED_EFTERNAMN], direktör Yngve[REDACTED_EFTERNAMN], försäljningsingenjör Inger[REDACTED_EFTERNAMN], budgetchef Yngve[REDACTED_EFTERNAMN], fabriksarbetare Åke Zetterström, direktör

(Fr.o.m. den 21 december 1987; efter Håkan[REDACTED_EFTERNAMN] som avbdit)

SUPPLEANTER

Bo[REDACTED_EFTERNAMN], områdeschef Erik Mellgren, direktör Bror[REDACTED_EFTERNAMN], personalchef Ulla[REDACTED_EFTERNAMN], textilarbetare

VERKSTÄLLANDE DIREKTÖR

Bengt Jerand

REVISORER

Sven Santesson, auktoriserad revisor,[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:0cm;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], auktoriserad revisor, SPAREV SKÅNE AB

Lars-Erik Rosberg, direktör. Bankinspektionen

71

Revisionsberättelse

Första löntagarfondstyrelsen (Sydfonden)

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 3

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Första löntagar­fondstyrelsens förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1987. Vi har under beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyreisens förvaltningar stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, resultat-och balansräkningama, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande löntagarfond­styrelsens föwaltning.

tcldkholfd dén 16 februari 1988,

Sven Santesson

Auktoriserad revisor

L-E Rosberg       '

Direktör Bankinspektionen

72

Fond Väst

(andra löntagarfondstyrelsen)

åresredovisning 1987

73

POLICY FOND VÄST

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

ond Väst har tre huvudsakliga verk­samhetsområden. Dessa områden ar förvarvavaktieroch konvertibla skulde­brev i noterade företag, förvärv av aktier och konvertibla skuldebrev i onoterade företag samt löntagarinflytande i dessa företag.

Nedan följer en kortfattad policy för verksamheten på respektive områden. Policyn skall ses som fondens huvud­sakliga inriktning. Avvikelser kan ske i fall dä det ar särskilt motiverat.

Noterade företag

Placeringarna skall syfta till att förbätt­ra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Fondmedlen skall placeras sä att krav på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses.

Urvalet av aktier skall därför bygga pä fundamentala analyser av företa­gens långsiktiga utvecklingsmöjlig­ heter. Onnplaceringar kan dock ske när det finns anledning att revidera progno­serom lönsamhet och tillväxt Omplace ringar kan även ske när aktiekurserna förandras pä ett omotiverat sätt i för­hållande till de långsiktiga utvecklings­möjligheterna.

P'onden har till uppgift att öka till­gången av riskkapital pä aktiemarkna­den. Detta innebär att fonden inte bor vara säljare undernågra längre perioder.

Föratt tillgodose kravet på risksprid­ning bör börsens aktuella bransch­sammansättning beaktas.

Onoterade företag

Storleken avdet kapital som investeras i onoterade företag bör inte överstiga 15% av fondens rekvirerade medel.

Investeringar i mindre företag är mer riskfyllda än investeringar i börs-

noterade. Det finns därför skal att byg­ga upp en riskreserv i för)iållande tiil gjorda investeringar.

Företagen bör företrädesvis ha sin verksamhet i västra regionen, dvs Bohuslän, Dalsland. Halland och Västergötland.

Företagen bÖrha minst 50 anställda.

Företagen bÖr vara tillverkande före­tag samt serviceföretag med anknyt­ning till industrin.

Formen för fondens kapitaltillskott är aktier, konvertibla skuldebrev eller lån med optionsrätt att köpa aktier.

Fonden skall vara minoritetsägare. Inriktningen bör vara ett 25-procentigt delägande. Fondens ägarroW utgår från att det finns en majoritetsägare eller grupp som tar ansvar för drift och led­ning av den dagliga verksamheten.

Goda fackliga kontaktereftersträvas.

Löntagarinflytande

1 syfte att ge löntagarna ett ökat in­flytande i företagen har lokala fackliga organisationer ratt att utöva rösträtten för hälften av den rostratt som fonden förvärvar genom aktieköp. Denna röst­rätt överlåts pä begäran av lokal facklig organisation.

Fonden skall aktivt söka att informe­ra berörda fackliga organisationer om deras röstratt.

Fonden bör söka en löpande kontakt med berörda fackliga organisationer för att informera sig om de anställdas syn på företaget och for att informera om fondens verksamhet.

Vid köp av aktier i förelag vars aktier är föremål for allmän handel bor minst en facklig kontakt tas innan förvärvet genomfors.

Fonden skall på olika sätt söka bidra till att utveckla de anställdas inflytande i de företag där fonden är engagerad.

74

vd-kommentar

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

armed    avger Andra     lönta­garfondstyrel­sen, FondVäst, verksamhets­berättelse för år J987.

Det nu avslutade året har varit hän-(ietserikt i många avseenden. Det gäller inte minst den ekonomiskt viktigaste clelen av fondens verksamhet, nämligen förvaitningen av börsaktier.

1987 varsom vi minns de stora sväng­ningarnas år. Vid årets början hade fon­den ett övervärde eller, som man också kallar det, en dold reserv på 417 mkr. När börsen stod som högst var övervärdet 1.019 mkr. Efterden 19 oktober sjönk det till som lägst 78 mkr för att sedan åter vända uppåt. Vid årsskiftet och i den balansräkning som nu redovisas hade den dolda reserven ökat till 147 mkr igen.

Under 1988 har börskurserna fort­satt uppåt och när detta skrivs i mitten av februari är fondens dolda reserv 474 mkr.

I den allmänna debatten kallas ofta dessa övervärden vinster och orn börsen i stället sjunker talas det om förluster. De förändringar fondens portfölj ge­nomgått visar tydligt, att detta är ett felaktigt sätt att se på aktieinnehav. Det arförst näraktierna säljs som vinsteller förlust uppstår Detta känns viktigt att fiäga, därför att jag tror att även åren framöver kommer att bjuda på stora svängningar pä Stockholms fondbörs.

Enligt de regler som galler for lönta­garfondernas verksamhet skall de redo­visa ett så kallat "realt resultat". Av årets redovisning for Fond Väst framgår, att det reala resultatet för 1987, med börskurserna vid årsskiftet som grund, är negativt - just beroende på det kraf­ tigt minskade värdet av fondens aktier. Däremot visar det samlade resultatet sedan starten i juni 1984 att vi klarat av­kastningskravet med god marginal.

De händelserika dagarna i oktober och november förra året gav också an-

ledning till vissa funderingarom lönta­garfondernas betydelse för näringsliv och sysselsättning inom de ramarsom gäller för svensk ekonomi.

Det var många aktieägare som upp­levde verkligt bekymmersamma öagar under börskrisen. Den innebar förutom personliga tragedier också att många företag ställdes infor stora förändringar i ägarbilden. Flera företag visade sig ha en instabil och relativt kortsiktig ägar­ struktur. Därigenom riskerade de att få nya ägare som i första hand inte såg till den industriella och sysselsättnings-mässiga delen av företagens verksam­het. Finansiella transaktionermed goda förtjänster med hjälp avde låga börskur­serna lockade mer.

Genom det sätt löntagarfonderna tilldelas medel har vi helt andra möjlig­ heter att fungera som stabila och lång­siktiga ägare. Det är uppenbart att det­ta kommer att få stor betydelse fram­över, bäde för fonderna och den del av svenska näringslivet som ser industriell utveckling och högre sysselsättning som viktiga mål för den iramtida eko­nomin.

Den hätska stämning som tidigare funnits mot löntagarfonderna har suc­cessivt minskat. Fonden har under året haft ett gott samarbete med företags-och finanssektorn. Det är symboliskt att årets diskussion om fonderna inte alls har handlat om ägande, förvaltning, röstratt eller inflytande.

Det som i någon män debatterats är fondernas öppenhet och rollen som myndighet. Enligt min mening är Fond Väst osedvanligt Öppen jämfört med andra aktörer pä finansmarknaden. Men även vi har självklart behov av att i vissa situationer inte offentliggöra vilka affärer vi planerar.

Sett i relation till de hårda motsätt­ningar som blottades vid fondernas till­komst är den dämpade kritiken ytterli­gare ett tecken på att vi närmar oss den punkt när fonderna är accepterade fullt ut på den svenska finansmarknaden.

Det må vara mig tillåtet att i detta sammanhang också nämna något om de borgerliga partiernas förslag om att avveckla löntagarfonderna efter valet i september 1988.

Förslaget går ut på att tillgångar överförs till Allemansfonderna för att pä så sätt komma kanske en fjärdedel av befolkningen till godo. Fonderna ägs idag av hela svenska folket och skall bi­dra till framtida pensioner. För 1987 Överför Fond Väst 47 mkr till Allmänitö Pensionsfonden och har från starten le­vererat in 89 mkr. Sammanlagt har de fem löntagarfonderna betalat 435 mkr.

Det är små belopp i förhållande till det mycket stora pensionsåtagande som finns och kommer att finnas. Men situationen blir ju inte bättre om lönta­garfonderna avvecklas och överskottet går till Allemansfonderna.

Forslaget innebär också att rösträtt och inflytande for fackliga organisatio­ner på respektive företag förs över till ägare utanför företagets sfär. Det gång­na året har fonden haft rösträtt på bo­lagsstämmor i 49 företag. Rösträtten utövades av sammanlagt 51 lokala per-sonalfÖreträdare, både arbetare och tjänstemän. Att nu flytta över denna rösträtt tiJJ anonyma aktieägare tror jag de anställda skulle uppleva som mycket märkligt.

Vi som har arbetat och verkat inom löntagarfonderna är övertygade om att de kommeratt spela en viktig roll även i framtiden. Vi troratt allt fler människor inser detta. Därför ser vi fram emot de kommande åren med stor tillförsikt. Vi är väl rustade och vi har en god orga­nisation för att möta framtidens krav.

Avslutningsvis vill jag också rikta ett tack till alla de personer och organisa­tioner som vi samarbetat med under det gångna året: de anställdas organisatio­ner, företag, banker, mäklare och många andra.

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

75

förvaltningsberättelse

Skr. 1987/88:174 Bilaga 4

700

650

I

600

550

/:

500

f,

450

.' i:}

400

in-

350

;

»

;:;

300

i i-C: .

250

JF-t}:

200

k      ri-v

ISO

A 

Ji.;'*'~i;

100

A rf&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.85pt'p class=MsoNormal>

50

ftsSHHH 

0

Ar 1950       1955       1960      1965       1970       1975       1980      1985-87

Aktiemarknadens utveckling 

1950-1987. Kalla tidningen Affärsvärlden.

Generalindex

Ar  1987  JAN   FEBR MARS APRIL MAJ   JUNI   JULI   AUG   SEPT   OKT   NOV DEC

Aktiemarknadens utveckling jan-dec 

1987. Kalla tidn 1 ngen Affärsvärlden.

ndra löntagarfondsty­relsens grundkapital har under året ökat med 691 000 kkr till totalt 1 783 825 kkr. De av fondstyrel-, sen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkning och sär. skilda specifikationer över fondens värdepappersinnehav.

Fiendens reglemente föreskriver att tillgångarna skall redovisas till anskaffningsvärde. Kravfinns också att fonden skall avge en real redo­visning där tillgångarna upptagits till marknadsvärden.

Alla belopp i årsredovisningen anges i tusentals kronor (kkr). Balansomslutningen uppgår till 2 067 389 kkr. Motsvarande belopp när tillgångarna redovisats till marknadsvärden uppgår till 2 214 637 kkr

Rörelseresultatet uppgår till 150 194 kkr. Efter avsättning för överföring till 1-3 Allmänna Pen­sionsfonden med 47 118 kkr blir det bokföringsmässiga nettoresultatet 103 076 kkr.

Ser man till det reala resultatet, efter överföring till 1-3 Allmänna Pensionsfonden, visar detta ett un­derskott på 238 561 kkr Det acku­mulerade reala resultatet sedan verksamhetens början 1984 visar ändå ett överskott på 240 622 kkr.

Fondkapitalet vid utgången av 1987 beräknat efter marknadsvär­den på aktier och konvertibla skul­debrev uppgår till 2 156 563 kkr. Om samtliga tillgängliga medel omedel­bart placerats på börsen och utveck­lingen därefter följt börsindex skulle fondkapitalet uppgått till 2 041 352 kkr Detta innebär alltså att fondens utveckling varit bättre än börsindex.

Uppgifterom resultat och förmö­genhetsställning framgår av resul-

tat- och balansräkning samt av de noter som bifogats. Utöver detta lämnas följande kommentarer.

Noterade företag

Av aktiesamrnanställningen fram­går att fondens tillgångar i stor ut-

sträckning är placerade i börsnote­rade aktier och noterade konver­tibla skuldebrev. Anskaffningsvär­det för dessa uppgick till 1 855 mkr. medan fondens totala tillgångar är bokförda till 2 067 mkr Det är alltsä utvecklingen på börsen som väsent-ligen avgör fondens ekonomiska ut-Generalindex

900

850

800

750

76

Skr. 1987/88:174 Bilaga 4

veckling. Det finns därför skäl att först något beröra börsens allmänna utveckling.

AKTIEMARKNADENS UTVECKLING Affärsvärldens generalindex sjönk med 8% under året. Denna siffra som i sig inte är särskilt uppseende­väckande döljer emellertid, som al la vet. en dramatisk utveckling. Året inleddes med en allmän kursned­gång på ca 15%. Utvecklingen vände dock i februari och fortsatte med en successiv uppgång som slutade med att kursnivån Ug drygt 35% över nivån vid årsskiftet 1986/87.

Kulmen nåddes under oktober månad varefter ett kursfall inträf­fade som i styrka och storlek har jämförts med börskraschen 1929. Kursutvecklingen under 1987 be­skrivs i diagrammet. För att ge möj­lighet att betrakta denna utveckling i ett längre tidsperspektiv redovisas också ett diagram for perioden 1950-1987

Studerar man sedan utveckling­en i enskilda branscher finner man också där stora olikheter. Sålunda försämrades index for Verkstäder med 22%, Skogsindustri med 13%. Kemisk industri och Handelsföre­tag med 12%, Banker med 9% och Förvaltningsbolag med 5%. Index för Fastighets- och byggföretag steg i stallet med 16% och gruppen Övri-

ga företag steg med 11%.

Det dramatiska kursfallet under hösten var ingen begränsad svensk företeelse. Motsvarande fall ägde också rum på de stora börserna i New York, London, Frankfurt och Tokyo. Nedgången måste därför analyseras utifrån ett internatio­nellt synsätt. Utförliga kommen­tarer och analyser har gjorts i mass­media och det finns därför ingen anledning att här närmare gå in på orsakerna mer än att konstatera att kommentarerna följer två huvudlin­jer

En linje utgår från att orsakerna står att finna i att handeln mellan U.SA å ena sidan och Japan och Västtyskland å den andra sedan en längre tid befunnits i obalans, och detta måste förrellersenare leda till en finansiell kris.

Den andra linjen söker förkla­ringen på aktiemarknaden som sådan. Man konstaterar att den ge­nomsnittliga kursnivån var alltför högt uppdriven. Kurserna kunde in­te motiveras utifrån de vinster före­tagen visat eller förväntades visa.

FONDENS BÖRSPORTFÖLJ Avkastningen på börsportföljen för 1987 hlev negativ och uppgick till -3%. Denna uppgift innefattar för­ändringen av orealiserade vinster (-270 mkr), vinster och förluster på sålda aktier (114 mkr) samt i ak-

tieutdelningar (33 mkr). Detta skall jämföras med ett korrigerat genera­lindex inklusive utdelningar på-6%. Fondens börsportfölj har således utvecklats bättre än börsen som helhet.

Anledningen till denna något bättre avkastning är att fonden valt att ha en något annorlunda branschfordelning an den som gäl­ler för börsen som helhet. En jämfö­relse lämnas i tabell 1. Av denna framgåratt fonden är överrepresen­terad inom branscherna Skogsindu­stri och Fastighets-och byggföretag och underrepresenterad inom Kemisk industri och Förvaltnings­bolag.

TABELL I Fondens   bör.gportfölj   fördelat   på branscher enligt Veckans Affärer.

Verkst

ö

der      24%        25%

Kemisk Industri     5%                                            9%

Skogsindustri      21%        10%

Fonden    B

ö

rsen   Fonden   B

ö

rsen 871231    (7I23I-) Sil231   861231

27% 30% 5"/. 10% 18%       10%

Fastighets-och

hyggl

ö

relog        16%        13%        17%       10%

Handelsf

ö

retag     3% 3%      4%       3%

F

ö

rvaltningsbolag 8% 14%  9%    1S%

Banker                  7%  9%        6%       9%

Dvrigo f

ö

retag     16% 17% 14%    13%

100% 100% 100%  100%

*) Veck.\ns Aff

ä

rer nr 50/iq.S7

Av  tabell   1   framgår också  att börsens branschfördelning ändrats

77

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

från föregående årsskifte. Detta beror på att index för respektive bransch utvecklats olika (se före­gående avsnitt). Detta har också på­verkat fördelningen av fondens portfölj. Om man tar hänsyn till det­ta och därefter analyserar den för­ändrade sammansättningen finner man att fonden under året ökat placeringarna inom branscherna Skogsindustri och Verkstad, medan det skett en relativ minskning inom branschen Fastighets- och bygg­företag.

Detta förhållande bekräftas ock­så vid en genomgång av placering­arna i enskilda aktier. Större köp har gjorts i Volvo, Stora, Modo, Skandia, Korsnäs, Astra och SAAB. Här har vi ökat tidigare innehav. Bland helt nya förvärv kati nämnas SE-ban­ken, Iggesund, Sandvik och HP-farg. Bland försäljningarna märks Regnbågen, Nordbanken. Malmros och Cominvest. Fondens fem störs­ta engagemang mätt efter mark­nadsvärde redovisas i tabell 2.

%

176.891        (0,394)

 116.168                      (0,911)

112.360                       (1,163)

105.790                      (1,997)

102.221                     (0,377)

Mkr

TABELL 2 Fondens fem största engagemang mätt efter marknadsvärde. Röstan­delen anges inom parentes.

1                      VOLVO

2

STORA

3

MARIEBERG

4

KORSN

Ä

S

5                      SK

Å

NSKA

Fonden har under året sålt aktier för ca 450 mkr och köpt för ca 1.150 mkr Omsättningen beräknad genom att försäljningarna relateras till portföl­jens genomsnittliga värde uppgår till 26 % att jämföra med motsva­rande tal för Stockholms fondbörs på 29 % av det genomsnittliga börs­värdet.

Fondens köp och försäljningar bar medfört en omsättningsskatt på 15.7 mkr och courtage på 6,0 mkr.

Vid beräkning av realisations­vinster och realisationsförluster dar endast en del av årets innehav av den aktuella aktien sålts, har vi tillämpat en princip som innebäratt vi anses ha sålt de poster som har högst anskaffningsvärde. Denna princip har använts sedan maj månad. Dessförinnan använde vi genomsnittligt anskaffningsvärde som avräkningsprincip.

Onoterade företag

Fondens investeringar i onoterade företag uppgår till 68 mkr

Under året har fonden haft kon­takt och diskussioner med ett antal onoterade foretag som haft intresse av engagemang från fondens' sida. Detta har under 1987 resulterat i att fonden tillsjutit medel i två nya fö­retag, dels Komponentutveckling AB med dotterbolaget Torsmaski­ner AB i Torsås med 5.625 kkr i ak­tier och lika mycket i ett konverte-

ringslån, dels i Wikhede Mekaniska i Bäckefors med 600 kkr i aktier och 900 kkr i konverteringslån. Båda dessa foretag presenteras närmare på annat ställe i årsredovisningen. Fonden har också deltagit i rekon­struktionen av Datamönsteri Borås AB med 1 mkr i aktier Nysatsningen innebär att den fortsatta verksam­heten begränsas till servicebyråde­len.

Fondens engagenang från tidi­gare år i CIAB, Nordsjöfrakt AB. Enneff Carriers AB och Palpax AB kvarstår oförändrade. Däremot har innehavet i Lundby sålts.

ICH-gruppen, huvudägare i Lundby. har önskat förvarva fon­dens aktier och konvertibla skulde­brev och fonden har efter samråd med de fackliga företrädarna till­mötesgått denna begäran. Över­låtelse har skett till fondens an­skaffningspris. Likviden erläggs i form av ett reverslån med mark­nadsmässig ränta.

RISKRESERV 

Även i år har den under föregående verksamhetsår påbörjade avsätt­ningen till riskreserv fortsatt. Den­na avseronoterade företag och ärett uttryck för medvetandet att sats­ningar i ett utvecklingsskede i dessa bolag innebär ett risktagande. Un­der året har reserven tillförts 13 000 kkr, varav 5 500 kkr i anspråktagits för Datamönster.

78

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

Under året har också kunnat konstateras en väsentligt ökad in­sikt om och förståelse för fondens roll som tillskjutare av riskkapital i onoterade företag. Detta beror framför allt på att saklig informa­tion gått fram om fondens place­ringspolicy och att fonden ej efter­strävar ett majoritetsägande, vilket är vanligt hos andra riskkapital­placerare.

Kaptialtillskott direkt i företagen

Av fondens placeringar har 25 mkr skett genom kapitaltillskott direkt i företagen. Fördelningen per företag framgår av not Ki.

Likviditet

Räntor från likviditetsförvaltning­en har under året uppgått till 14,6 mkr Den genomsnittliga likvidite­ten månadsvis beräknad har upp­gått till ca 150 mkr.

Förvaltningskostnader

Förvaltningskostnaderna uppgår till 4,6 mkr Kostnader för styrelse och personal inklusive lonebikost­nader utgör knappt 2,4 mkr, lokalhy­ra 0,6 mkr och övriga kostnader 1,6 mkr I den sistnämnda posten ingår bland annat kostnader för informa­tion, konsultarvoden, revisionsarvo­den   och   kontorsmateriel.   Under

året har anställts ytterligare två personer och antalet anställda upp­går nu till sex personer inklusive verkställande direktör

REAL redovisning Det kapital som står till fondens för­fogande urholkas genom inflatio­nens verkningar Denna urholkning måste kompenseras genom att av­kastningen på kapitalet ökar.

Inflationsutvecklingen är därför av avgörande betydelse när det gäl­ler att bedöma fondens faktiska re­sultat.

För att få en uppfattning om stor­leken av inflationens påverkan gör man en så kallad real redovisning. Denna går i stort sett så till att man redovisar resultatet med hänsyn ta­get till marknadsvärdet på tillgång­arna och drar bort ett belopp som motsvarar inflationens påverkan. Det som därefter återstår kallas realt resultat.

Börskursernas förändringar på­verkar direkt fondens reala resultat genom att marknadsvärdet på fon­dens börsportfölj förändras. Detta innebär att det reala resultatet mås­te ses i ett långsiktigt perspektiv.

Sålunda blev det reala resultatet för 1987-191 mkr, före överföring till 1-3 Allmänna Pensionsfonderna, på grund av det kraftiga kursfallet under hösten. Däremot uppgår det sammanlagda reala resultatet sedan verksamheten började 1984 till 330 mkr

Överföring till 

1-3

Allmänna

Pensionsfonden

Fonden är skyldig att till 1-3 All­männa Pensionsfonden inbetala ett belopp uppgående till 3 % av nu­värdet av de medel fonden rekvire­rat. Detta är fondens direktavkast­ningskrav och beloppet för 1987 upp­går till drygt 47 mkr Denna summa täcks med god marginal av rörelse­resultatet på 150 mkr

Inflytande och rösträtt

Fondens aktieinnehav har medfört rösträtt på bolagsstämmor i 49 före­tag. De lokala fackliga organisatio­nerna har deltagit på 38 av dessa bolagsstämmor. Rösträtten utöva­des av sammanlagt 51 lokala perso­nalföreträdare representerande både arbetare och tjänstemän.

Dessa uppgifter visar att det finns ett fortsatt stort intresse bland företagens anställda att vara representerade på bolagsstämmor­na. Detta bekräftar den utveckling som man kunde iaktta under 1986.

Fonden har deltagit på 41 bo­lagsstämmor

Fonden har inte styrelserepre­sentation i något börsnoterat före­tag, i de onoterade företagen är fon­den i normalfallet representerad ge­nom adjungerade ledamöter Där­utöver har fonden samrått med övri­ga intressenter om styrelsens sam­mansättning.

79

RESULTATRAKNING

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

1987

1986

Akfieutdelningoi

32902

17.647

R

ö

nteintakfei

Notl

21.196

18.734

R

ä

ntekostnader

-

2

F

ö

rvoltningskostnnder

Not 2

-   4.627

-   3708

Avskrivningor

Not 3

-     450

83

Renlisotionsvinster

133.391

109 954

Reolisotionsl

ö

rluster

- 19218

-   5779

dvsiittninq lill iiskiesetv

Not 4

- 13,000

- 15.000

RDRESLESRESULTAT

Nettoiesulfot f

ö

re 

ö

verf

ö

ring lill 1-3 Allm

ö

nno pensionsfonden

150.194

150194

121.763

121.763

Ö

verf

ö

ring till 1-3 Allm

ö

nno pensionsfonden BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Nots

- 47.118 103.076

~ 26.198 95.565

REALT RESULTAT

Netloresultot f

ö

re 

ö

verf

ö

ring lill

1-3 Allm

ä

nna pensionsfonden enligt ovan

150194

121763

Ö

kning/minskning ov ej realiserade vinster/f

ö

rluster

Not 6

- 269.667

316.881

Nominellt resultot inklosive ej realiserode vinster/f

ö

rlusrer

-119.473

438.644

Avsiiltning f

ö

r bevarande av qrunrikooitolets k

ö

okraft

Nots

- 71.970

- 29.313

REALT RESULTAT INKLUSIVE EJ REALISERADE VINSTER/FDRLUSTER

- 191.443

409.331

Ö

veif

ö

rina till 1-3 Allm

ä

nna pensionsfonden

Nots

- 47.118

- 26.198

DvERSKon/UNDERSKon 1 forhAliande

TILL RESULTATKRAV

- 238.561

383.133

80

BALANSRAKNING

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

1987-12-31 kkr

1986-12-31 kkr

Bokf

ö

rda

Morknods-

Bokf

ö

rdo

Markonds-

v

ä

rden

v

ä

rden

v

ä

rden

v

ä

rden

TILLG

Ä

NGAR

likvido medel

Not 7

14 790

14 790

26.408

26.408

Kortfristiga ploceringor

Not 8

92.658

92.658

I37.S6I

137.561

fordringar hos fondkommissionorer

Not 9

8.944

8 944

1.323

1.323

Upplupno int

ä

kter ocfi

f

ö

rutbetolda kostnader

Not 10

4.900

4 900

6.909

6.909

Aktier

Not 11

1.861.986

2.009.S36

1.006.782

1.423.019

Konvertiblo skuldebiev

Not 12

61864

61.562

64.254

64.932

Reveisfordraa

Not 17

20.020

20.020

-

-

Inventarier

Not 3

2.227

2.227

620

620

SUMMA TILLG

Ä

NGAR

2.067.389

2.214.637

1.243.857

1.660.772

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfiistign skulder.

Upplupno kostnader och

f

ö

rutbetolda intdkter

Not 13

340

340

272'

272

Ö

vrigo kortfristigo skulder

Not 14

286

286

148

148

Piemiereserv opiioaer

Notis

830

830

-

-

Riskreserv

Not 4

9 500

9 500

2.000

2.000

Skuld ull 1-3 Allm

ö

nno pensionsfonden

Not  S

47118

47118

26.198

26198

58.074

58.074

28618

28.618

Fondkopitnl.

Tillskjutet giundkapitol

Not  5

1 783 825

-

1 092.825

-

Uppindexerat giuiidkopital

Not 5

-

1.915941

-

1.152971

Ackumulerot 

ö

verskott

fi

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

Not 5

122414

-

26849

-

Ackumulerot 

ö

verskott

1 foih

å

llonde till resulturkrov

Not  6

-

479.183

96 050

Å

rets nettoresultat

103.076

-

95.565

Å

rets underskott i 'brh

å

llnnde

till resultotkrnv

-

- 238 561

-

383133

2.009 315

2156.563

1.215.239

1632154

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

2.067.389

2.214.637

1.243.857

1.660.772

6   Riksdagen 1987188. 1 .':aml. Nr 174

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

NOTER TILL FÖRVALTNINGSBERÄTTELSEN

NOT 1 R

Ä

NTEINT

Ä

KTER

Ronteintrikterna hur erh

ö

lhrs po fol(onde s

ä

rt-

 Bonkei och moklofe                                            3 973

Koftffistigo placeiingor                                     10 662

Konvertibla skuldebrev                                      6 561

2K196

NOT 3 INVENTARIER

Inventarier inkluderar kostnader för om­

byggnad av kontor å vilket belopp 10% av­

skrivning gjorts. Under 1987 har datautrust­

ning inköpts. 1 övrigt har avskrivning gjorts

med 20%.

Boktöir värde 1986

620

Anskolfningsvdrde 1987

2.057

NOT 2 FORVALTNINGKnaNinrp

Avskrivningor 1987

450

Forvalrningskostnoder uppd

elas enligt f

ö

lionde

1.403 232 208 547 594

1.643

2.7

Peisonnlkoslnodei

Slyrelscorvoden

Ovrigo koslnodersryielse

lonebikostnoder

lokolhym kansli

Oviigo kostnndei

NOT 4 RISKRESERV 1986

Under 1986 ovsoll

Under 1986 utnyltjot (Formorslokt)

Utgdende balans 1986

fsooo

13.000 

JOO

4.627

1987

1       *       J     L    1           1 /I n "j

Ing

å

ende oolons 1987

2 000

Under 1987 ovsotl

13.O

Ö

0

Under 1987 urnyttjot (Dotom

ö

nsrer)

'  ""-5.500

UtgAende balans 1987

-    

-

9.500

NOT 5 

Ö

verf

ö

ring till i-3 allm

ä

nna pensionsfonden

Rekv. datum

Belapp

tndei

Ber

ä

knat         Tillg

ä

ngligt

Ber

ä

knats*/.

1987

nuv

ö

rde        ontal dagar

per 1987-12-31

84-86

1 152 9/1

)

2 077

)-"  48

1 150 894

1707/1623

1210460

360

36314

22/ 1

15 000

170 7/164 4

15 575

338

438

18/ 2

190 370

170 7/164 4

197665

312

5 139

23/ 2

19 000

170 7/164 4

19 728

307

505

23/ 3

24 000

170 7/164 7

24 874

277

574

24/ 

14 000

170 7/165 1

14 475

246

297

21/ 5

15 000

170 7/165 2

15 499

219

283

24/ b

14 000

170 7/164 9

14 493

186

224

21/ 8

50 000

170 7/1678

50 864

129

547

23/ 9

341000

170 7/169 4

351 678

97

2.843

23/11

630

170 7/170 7

630

312

1.841.844

1.915.941

-    1.841.894

47.118

Avs

ö

ttntng f

ö

r bevaronde av kopitalets k

ö

pkraft

(74 047 2 077-)

71.970

Overl

ö

ring till 1-3 Ailmiinna peniionifonden

47.118

Giundkopno!          1984

291825

jKoirigenng ev beroknor

1985

259 000

iiidei 162 6 lill 162 3

1986

542 000

1987

691000 1.783.825

82

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

NOT 6 REALT RESULTAT

Jan-dec 1987

Atkumuierat 1984-1987

Jan-dec 

»

86

Ackumulerat 1984-1986

Resoltor lore overloring

till 1-3 Allmdnno pensionsfonden

-t     150.194

+

314.379

+

121.763

+

164.185

[| lealiseiod vinst/f

ö

rlost

+    147.248

-1-

147.248

+

416.915

-(-

416.915

[| reoliserod vmst/foilust l

ö

ieg

ö

ende period

-    416.915

.

_

100.034

.

Nominetll resoltot

-     119.473

-1-

461.627

+

438.644

+

581.lOO

Avsaltning loie bevoronde av kapitolets k

ö

pkiolt

-      71.970

_

132.116

_

29.313

_

60.146

Reolt resulrot

-     191.443

+

329.511

+

409.331

-1-

520.954

Ö

verfcjring till 1-3 Alimrrnno pensionsfonden

-      47.118

-

88.889

-

26.198

-

41.771

Ö

verskatt/underskatt

- 238.561

+ 240.622

-f- 383.133

+ 479.183

Okning/minskning ov

ei realiserode 

»

inster/fdrlustei

_

147.248 416.915

_

416.915 100.034

316.881

269.667

NOT niKVIDA MEDEL

Kossa och postgiio

Bonktillgodohovonden 

14.782

14.790

NOTS KORTFRISTIGA PLACERINGAR

Stotsskuldv

ö

xlor

92.658

N0T9 FORDRINGAR HOS FOND­KOMMISSION

Ä

RER

Fordringar hos fondkommission

ä

rer best

å

r huvudsakligen av aktief

ö

rs

ä

ljningar for vil­ka likvid 

ä

nnu ej erh

å

llits.

8.944

NOT 10 UPPLUPNA INT

Ä

KTER OCH FDR- UTBETALDA KOSTNADER

Dpplupna intakter(jch forutbetalda kostna­der best

å

r huvudsakligen av upplupna r

ä

n­tor p

å

kortfristiga placeringar och konver­tibla skuldebrev

4.900

83

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

NOT 11

Antal+-F

ö

r

ö

nd-*nsk.

«ä

rd

Kors") B

ä

rsv

ä

rde     Skillnad Fondens Fondens

AKTIER

ring    Inkl.cour-

871231      871231        onsk.-    andel     andel

Noterade

sedan     tage och

KR                        varde   kapital     r

ö

ster

Aktieslag

861231        skalf)

b

ö

rsvSrde           

/.           '/.

Verkst

ä

der

All

Ä

 UVJl

Bli

134 800

+ 81 300

40 887

251

33 835'

'- "

7 052

"0 918

0 0

Ö

2

ASIS

»

bu

140 2S0

-   19 750

25 041

2/6

38 709

+

13 668

0 234

0 2/4

ElECIROtOX

Bli

80 000

+  14 800

16 438

189

15 120

-

1318

0111

0 004

fSAB

bu

170 000

+ 25 000

34 631

205

38 950

+

4319

il

6 200

-    2 000

1 '93

190

1 1/8

-

15

4 584

5 691

FRICO

B

133 575

7817

60

8015

+

198

11343

4 59/

HASSELBtAD

Abu

«

900

+     900

9 441

265

20 114

+

10 6/3

All

2 500

1064

265

1988

+

924

4 2/7

4 27/

SAAB 1)

Abu

253 100

+ 183 100

43 909

150

3/965

-

5 944

All

8 040

+   8 040

1 795

151

1214

-

581

Bli

109 900

+ 109 900

24 200

151

16 595

-

7 605

0 546

0 460

SANDVU

Abu

64 700

+ 64 700

12494

140

9 058

-

3 436

BIr

120 000

+ 120 000

23 961

140

16 800

-

7 161

0 353

0 179

SKI

Abu

110 000

+    4 000

30 871

230

25 300

-

55/1

Bbu

49 400

+  19 400

14 926

206

101/6

-

4/50

Bfr

115 000

+   70 000

37 049

223

25 645

-

11404

1016

0 894

votvo

Abu

60 9/1

+ 35 971

23417

290

1/682

-

5 735

Bbu

222 700

+  72 700

77 827

259

5/6/9

-

20 148

Bir

370 552

+ 170 552

122 129 549 090

2/4

101531 4//554

-

20 598 71536

0 843

0 394

Kemisk industri

AGA

Abu

9 200

-  37 900

1578

143

1316

-

262

Air

6 700

+    6 700

1 155

135

905

-

250

Bfr

125 700

+ 112 700

23 848

140

1/598

-

6 250

0 300

0 102

ASIBA 1)

Abu

256 500

+ 176 500

47 290

1/5

44 888

-

2 402

All

84 774

+  70 774

21499

185

15 683

-

5816

Bli

65 067

+   65 067

13 582

181

11 ///

-

1805

0 585

0 567

PHARMACIA

Bbu

80 000

-  20 000

10 730

113

9 040

-

1 690

B t.

J2 300

+  72 300

10985 130 667

120

8 676 109 883

:

2 309 20/84

0 233

0112

Skogsindustri

ICCISUND

Abu

15 300

+  15300

5 420

3/0

5 661

+

241

Bli

57 100

+ 57 100

32215

360

20 556

-

11659

1206

0 427

MRSNAS

»

bu

77 983

+  36 557

65 405

895

69/95

+

4 390

All

10 000

+  10 000

3 307

895

8 950

+

643

Bbu

30 050

+   13876

26 261

900

2/045

+

/84

2 202

1 99/

MODO

Al bu

r  169 000

+  59 000

48/49

235

39/15

-

9 034

Bfr

169 800

+ 103 300

48 688

255

 43 299

-

5 389

Cbu

74 000

+  26 500

18492

240

1//60

-

/32

3512

3/02

SCA

Abu

30 000

4214

24/

/410

+

3 196

Bbu

154 300

+    4 300

29 805

24/

38112

+

8 30/

Bfr

50 000

+    5 000

10616

243

12150

+

1534

IICKNINCS-

»

bu

1500

+    1500

337

235

353

+

16

E1V15

Bbu

10215

+  10215

2 339

235

2 401

+

62

0 420

0218

5IORA2)

bu

349818

+ 341018

83 186

265

92/02

+

9 516

II

85 332

+  35 282

33 883 41/91/

2/5

23 466 409 375

-

1041/ 8 542

0911

0911

84

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

Noterade Aktieslag

Antal -t

 F

ö

r

ä

ndAnsk.v

ä

rde

ring   inkl. cour-

sedon    tage och

861231       skotf)

Kurs")

871231

KR

B

ö

rsv

ö

rde 871231

Skillnad Fondens Fondens

ansk.-    andel     andel

v

ä

rde   kopilol     r

ö

ster

b

ö

rsv

ä

rde           '/,           V,

+ 322 200

dvriga i

4/939

ö

retog

BItSPEOlIlON    B

422 200

117

49 397

+    1458

2 710

1052

.BOR

Å

S WSFVERl B

130 000

4 873

87

11310

+   6 437

7 091

4 063

EUROC          A

124.200

+   4 200

17 182

270

33 534

+ 16.352

.B

63 800

+    3 800

8.975

255

16.269

+    7 294

1613

1968

GUttSP

Ä

NG    B

198.500

+  12400

25/74

275

54 588

+  28814

2 085

1.220

HPHRCSKEMIBbn

300.100

+ 300 100

135/6

48

14 405

+      829

15 795

6 278

MARIEBERG 1) Abu Air

180 000 620 000

+    4 000 + 620 000

11.080 38 164

142 140

25 560 86 800

+  14 480 + 48 636

3 256

1163

PROCORDIA    A b

»

36 400

+ 36 400

S917

242

8 809

+    2 892

Bli

9 700

+   9 700

1565

242

2 34/

+      782

0125

0 105

PRONAIOR      B

76 600

+ 76 600

10849

108

8 273

-    2 5/6

0 985

0 529

PULSEN         B

35 000

2 832

90

3150

+      318

5 259

2 058

-     -

188 726 Fcistighets-oct

+  16 500          5 282

314 442 1 byggf

ö

retag

300               5 890

+ 125716 '+      6M~

--- 

ABV              A bu

"l9632

Bbu

15.700

+  15 700

4 451

290

4 553

+       102

Bli

69 700

+  19 600

10 903

290

20.213

+    9.310

OPI84 78 600

+ 78 600

16 783

240

18 864

+    2 081

1503

0 807

BCB

356 700

+ 108 700

26 555

105

37 454

+   10 900

1858

1858

IM               B

62 700

18 590

605

37 934

+  19 344

1473

0716

lUNDBERGS    B

210.000

+ 110 000

26 621

130

2/300

+     6/8

0457

0111

SIAB             A

146 400

+ 111400

23 437

235

34 404

+   10967

B

110 000

+  72 234

13 638

235

25 850

+  12212

3 082

2441

SHNSKA        B bu Bli

350 000 27 100

-  19 800 +  12100

50171

5 609

202 040

271 2/2

94 850

7 3/1

314 683

+  44 679 +    1 /62 + 112 643

0 603

0 377

CAIEN

»

»

4/0 800

+ 21 '800

Handelsf

ö

retag

26 511          90

42 3/2

+   15 861

'T242

2 242

ElLOSl)         Bbu BIr

72 000 18 000

+ 27 000 +  18 000

4 188

1047

31746

125

120

9 000 2 160 53 532

+   4812 +    1 113 + 21 /86

1600

0 824

EKEN             B

65 000

F

ö

rvoltnrngsbolog

11197       245

15 926

+    4/30

5 926

3 508

SIW               to

325 000

+ 725 000

21595

100

32 500

+   10 904

1844

1844

SHNDIA          II

/09 /OO

+ 391700

102/49

135

95810

-    6 939

1183

1 183

SK

»

ND1AINI3)A

161 500

+  89 600

32 652 168 193

135

21 803 166 039

-       10 849

-         2 154

0 505

0 505

Banker

PK-BANKEN     SI

129 500

+  55 500

28 264

237

30 044

+    1 780

0 432

0 432

SE-8ANKEN 3) Abu SHB 1)             bu

47/800 663 000

+ 4/7 800 + 558 000

67 306 61 684

122 89 50

58         292

59         339

-          9014

-         2 345

0 372 0 642

0 372 0 642

Summa noterade aktier

157 254 1.845.633

147 6/5    -    9 579 1.993.183 -+147.550

) vorflvcourloge

voiQv omsGllningsskall "] lugslo belalkurs, om ei belalkurs tunns anvon

1) splrl ellei fondemission 2) uppk

ö

p Papyrus 3) Onoterode Aktieslag

DAIAMONSIER              980     +      980

7 382 15 104 ds lopkurs se nor 15

1000

1020 41

1000

+         0

49 000

49 000

[NNEEECARRIEUS

98 000

4 900

50

4 900

+         0

49 000

49 000

INIERPRODUKI

3 000

300

100

300

+        0

25 000

25 000

KOMPONENIUIVECKl

.     6 250

5 625

900

5 625

+         0

20 000

15 528

PAlfAX           A

20 000

523

26 13

523

+         0

B

130 000

3 405

26 19

3 405

+         0

2 800

1027

WlKHfOf MEKANISKA      500 Summa onoterode aktier

+      500

600 )b.3S3

1200

600 16.353

+        0 t-        0

20 000

20 000

Totalt noterade och onoterade aktier

1.861.986

2.009.536

-H 47.550

85

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 4

NOT 12 SAMMANST

Ä

LLNING AV KONVERTIBLA SKULDEBREV

NOT 13 UPPLUPNA KOSTNADER OCH

NoBintlh     R

ö

nto      Aiiik.vfird

«

       Kin")     B

ö

nv

ö

rde      Skillnad    F

Ö

RUTBETALDA INTAKTER

kronor

900 000 600 000

5 625 000 5 625 000

563 6/7 499 262

1

650 000

2

343 000 _ 6 030,000

24.835.939

S7n30

Inkl. cew-

toge och

skatt*) KKR

v

ö

rdt KKR

B71230 onsk.v

ö

rde

b

ö

rn

ö

rdfl

KKR              KKR

KR

Noterode

CARNlOlt

2 997

9 25

3 633

140

4 196

+

563

ESAB

1896

12 00

2 822

153

2 901

+

79

SIORA

1800

8 50

3 374

135

2 430

-

944

Sunmo noterade kon­vertibla skuldebrev

9.829

9.527

_

302

Onoterode

CIAB

500

510

102

510

+

0

ENNEEE CARRIERS

25100

25100

100

25.100

+

0

INIERPRODOKl

900

900

100

900

+

0

KOMPONENIUIVECKEING

5 625

5 625

100

5 625

+

0

NORDSIOERAKI

19 000

19 000

100

19 000

+

0

WIKHEDE

900

900

100

900

+

0

Svnna onoterade konvertibla skuldebrev

52.035

52.035

+

0

Totalt noterade och aiteterode konvertibla skeldebrev

61.864

61.562

302

) vomvcouilage

varav omsoltningsskutl 

') logsta betalkurs, om e| betalkurs lanns anv

ä

nds kcpkuis

39 64

NOT 16 KAPITALTILLSKOTT DIREKT I F

Ö

RETAGEN 1987

art

FBrttag

Dotomonster i Boi

ö

s AB AB Wikhede Mekansko

kliei

konveiiibeli

skuldebiev

akliei

Koniponenturveckling i Goteborg AB

fostigheK fiB Bevaimgen

HP F

ä

rg &font-family:Verdana'>Piocordia_______ 

konvertibelt

skuldebrev

ekfiei

l(Qrve('ihelt

vinsfondelsbevis

aktief

aktier

aktie I

_____  oklieL.

Upplupna kostnader och forutbetalda intäkter består huvudsakligen av reser­vation för revisions-och gransknings- kostnader samt kostnader för årsredo­visning.

340

NOT 14 

Ö

VRIGA KORTFRISTIGA SKULDER

_59 ' 28 'T06 __93 Wb

Ö

vtrga kortliistiga skulder best

å

r av levetart

ö

tsskultlet

Upplupna settiestetianei Upplupna otbetsgivaiavgiltet Inneh

å

llen k

ä

llskatt

NOT IS PREMIERESERV OPTIONER

Följande optionskontrakt ar utställda, vilket medfört nedanstående pre­mieinkomster. Vid lösen, äterköp eller förfall intäktförs premiereserven.

Skantlia Intetnafionol A, lanuati 280,

200njikl____________________________ 565

SE-6anken A bu, lanuuir 150,

200 kanttakt_______________________ 25

83

Ö

NOT 17

Fotdtan avset elt tevetsl

å

n till ICH-gtuppen r sam­band ttied (ivetl

å

telset av aktiet och kanvettibelt skuldebiev i Lundby leksokslabiiks AB l

å

net lopei p

å

 5 

ä

t.

Bengt Rogerstam ordförande

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] Karl-Er]K[REDACTED_EFTERNAMN]

Göteborg  

27 januari 1988

Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN] 

VICE ordförande

BengtEkeblad

Thomas Polesie

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] verkställande direktor

Britt[REDACTED_EFTERNAMN] Ronny[REDACTED_EFTERNAMN] Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

86

REVISIONSBERÄTTELSE

Skr. 1987/88:174 Bilaga 4

ndertecknade, som av regeringen för­ordnats att såsom revisorer granska Andra löntagarfondstyrelsens förvalt­ning, får härmed avge revisionsberättel­se for år 1987.

Vi har under beaktande av god revi­sionssed granskat förvaltningsberättel­sen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar som lämnar upplysningar om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrel­sens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåt­gärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvalt­ningsberättelsen, resultat- och balans­räkningarna, bokföringen eller invente­ringen eller eljest beträffande löntagar­fondstyrelsens förvaltning.

Göteborg 

23 februari 1988

Ulf Gometz aukt. revisor

Lars-Olof Thörn

Lars 

Wi DELL

AUKT. REVISOR

87

Trefond Invest

(tredje löntagarfondstyrelsen)

årsredovisning 1987

89

Löntagarfondstyrelsema en överblick

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

Riksdagens beslut

1983 fattade riksdagen ett beslut som innebar att fem löntagarfondstyrelser bildades inom ra­men för Allmänna pensionsfonden (AP) och att varje löntagarfondstyrelse där utgör en själv­ ständig enhet. Löntagarfondstyrelserna består vardera av nio ledamöter och fyra suppleanter. De tillsätts av regeringen. Av ledamöterna skall minst fem företräda löntagarintressen. Styrel­sernas sammansättning skall återspegla en re­gional förankring. Däremot innebär det varken att fondstyrelserna tilldelas ett regionalpolitiskt ansvar eller att kapitalplaceringarna skall be­gränsas eller riktas till vissa regioner. För varje löntagarfondstyrelse förordnar regeringen tro revisorer atl granska styrelsens förvaltning. Riksförsäkringsverket och Riksrevisionsverket avger ärligen utlåtande över fjärde fondstyrel­sens och löntagarfondstyrelsernas förvaltning.

Kapitaltillförsel

Det grundkapital löntagarfondstyrelserna fär att placera finansieras av dels en vinstdelnings­skatt, dels en arbetsgivareavgift på 0.2 procent. Riksförsäkringsverket ombesörjer utbetalning­arna till löntagarfondstyrelserna. Medel som in­te rekvireras av löntagarfondstyrelserna förval­tas av förstatredje AP-fondstyrelserna.

Avkastningskrav

Löntagarfondstyrelserna skall till första, andra och tredje AP-fondstyrelserna överföra en av­kastning pä rekvirerat grundkapital. Gnmdka-pitalet beräknas till nuvärde enligt konsument­prisindex utveckling och själva avkastningen ut­görs av 3 procent på nuvärdet.

Kapitalplacering

Kapital skall placeras pä riskkapitalmarknaden främst genom aktieköp. Aktier i utländska företag får ej köpas och placeringarna skall före­trädesvis göras i svenska företag till gagn för svensk produktion och sysselsättning.

Lokalt inflytande

Löntagarfondstyrelserna skall pä begäran över­föra 50 procent av rösträtten för sitt aktieinne­hav till de lokala fackliga organisationerna i före­taget.

Finns flera fackliga organisationer skall dessa sinsemellan komma overens om hur rösträtten skall fördelas. Finns ingen överenskommelse fördelar löntagarfonderna rösträtten efter med­lemsantalet hus de fackliga organisationerna i företaget.

Gräns för ägandet

En löntagavtondstyrelse får inneha upp till 8 pro­cent av vid fondbörsen noterade aktier i ett bo­lag. För övriga aktier finns ingen formell be­gränsning. Dock skall en fondstyrelse ej ta på sig företagaransvar.

Tidsgräns

Löntagarlonds.tyrelserna tillförs medel t o m 1990. Därefter förvaltar Inntagarfondstyrelser-na sitt fondkapital.

Nya regler från och med 1988-02-01

1 december 1987 fattade riksdagen beslut om vissa förändringar i lagen (1983:1092) med reg­lemente förallmänna pensionsfonden. För lönta­garfondstyrelsernas del innebär beslutet främst att fondstyrelserna nu fått möjligheter att place­ra medel i ytterligare penningniarknadsinstru-ment med hög likviditet, avsedda för den all­männa marknaden. Fondstyrelserna får enligt beslutet också placera medel i andelar i svenska kommanditbolag. Handel på optionsniarknaden får ej ske.

90

1987 i korthet

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

Rcsullatet före överförijig till 13 AP-fondstyrelserna uppgick till 127.3 Mkr

Överföringen lill 13 AP-fondstyrelserna blir 48,8 Mkr

Fondstyrelsen rekvirerade och erhöll ett grundkapital på 691 Mkr

Vårdepappersportföljens anskaffningsvärde var den 31 december 1.999 Mkr och dess marknadsvärde 1.973 Mkr

Likvidileten under året uppgick genomsnittligt till 67 Mkr

Underskott iförhållande till s k realt resultatkrav uppgick till-342.9 Mkr

Fonden köpte, under 1987 värdepapper för 1.191 Mkr och sålde värdepapper för 505 Mkr.

Fondens fem största engageynang var vid årsskiftet Svens­ka Handelsbanken, Volvo, Bilspedition, Aritmos och Klö­vern vilka svarade för ca 26 prvcent av portföljens mark­nadsvärde.

Aktieportföljen utvecklades värdemässigt en procentenhet bättre ån Veckans Affärers index.

91

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

VD:s KOMMENTAR

Aktiebörsen

Börsåret 1987 var historiskt sett ett av de mest händelserika. Världen över utsattes börserna för starka svängningar. Från årsskiftet 86/87 sjönk under januari månad börsen med cirka 14%. Fram till mitten av maj steg sedan index med 29%. Därefter följde en period av försvagning till mitten av juli då en praktiskt taget oavbruten uppgång skedde till den 8 oktober. I efterhand kan konstateras att det redan då fanns varnings­signaler. Börsen vek under ett antal dagar i okto­ber, men ganska måttligt fram till "den svarta måndagen" den 19 oktober, då det stora börsfal­let kom. Under de följande månaderna fram till årsskiftet skedde starka svängningar där tren­den var klart fallande. En viss återhämtning skedde dock varför slutindex kom att ligga unge­fär 8% lägre än vid årets början.

Ett oändligt anlal förklaringar till den plötsliga börsnedgången har givits. Sammanfattningsvis kan man i efterhand konstatera att efterfrågan drevs upp på ett onaturligt sätt och att en anpass­ning till överpriserna började ske redan i början av oktober. Den hysteriska nedgången på Nevi' York-börsen den 19 oktober hade både psykolo-

giska och tekniska orsaker. Realiserade förluster drabbade huvudsakligen privata placerare. In­stitutionerna är i de djupa nedgångarna sällan säljare. En lärdom är, aft det s k reala resultatet vare sig är realt eller resultat. Fiktiva kapital­vinster under uppgången är lika litet realistiska som fiktiva förluster under en börsnedgång.

Redan i kommentaren till föregående års bok­slut framhöll jag marknadens stora nervositet. Jag förordade stor försiktighet och selektivitet som placeringspolicy Denna rekommendation äran mer motiverad i dagens läge. En sak ar alla kommentatorer eniga om: framtiden är osäker. Många analytiker försöker se in i framtiden ge­nom att titta i sin egen "kaffesump" som då kan vara USAs handelsbalans, dollarkursen, ränte­utvecklingen eller någon annan faktor som man tror skall styra framtiden. I viss utsträckning styrks kursutvecklingen kortsiktigt av dessa modebetonade faktorer.

Sekretessfrågor

Under 1987 har ett antal mäl rörande fondstyrel­sernas sekretessbeläggning avgjorts i Kammar­rätt och Regeringsrätt. Fondstyrelsemas möjlig-

92

het att sekretessbelägga affärstransaktioner har därvid klart fastslagits. Genom en synnerligen öppen rapportering av boksluten tertialvis, till­godoses allmänhetens intresse av insyn. Genom svar på direkta frågor har dessutom alla rimliga krav på information uppfyllts.

Bolagsstämmor

Under året har Trefond Invest anmält sig till 59 bolagsstämmor. Vid 33 stämmor har fondstyrel­sen deltagit genom egen representant. Rösträt­ten har vid 17 stämmor helt överlåtits till vid bo­lagen representerade fackförbund. Endast vid 9 stämmor har representation ej skett.

Investeringar i fåmansföretag

Projekttillströmningen har varit ojämn. Det kan konstateras att varje gång debatten om fonderna ökat har ocksä antalet projekt .stigit. Av kända

skäl harCollatorUtvecklingsAB ej kunnat driva en aktiv verksamhet. Arbetet har därför inrik­ tats på rådgivning och förmedling. Planerna att aktivera verksamheten tillsammans med en stark partner kvarstår och kommer att genom­föras vid lämplig tidpunkt.

Optionsaffärer

Genom en förändrad lagstiftning kan fondstyrel­serna inte längre utfärda köpoptioner. De af färer som genomfördes 1987 med Pronator respektive Oktogonen kommer att fullföljas i enlighet med ingångna avtal.

Nya lokaler

Mot bakgrund av att personalen utökats flyttade kansliet i juli 1987 till nya lokaler pä Hamngatan 6. De gamla lokalerna har övertagits av Nordfon­den.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

W'"

93

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE

Skr. 1987/88: Bilaga 5

174

Tredje Löntagarfondstyrelsen får härmed av­lämna följande förvaltningsberättelse för verk­samhetsåret 1987.

Resultat

Aret5 verksamhet lämnade ett resultat före över­föring till 1-3 AP-fondslyrelserna pä 127,.3 Mkr (106,41. Överföringen uppgär till 48.8 Mkr (26,2).

Omplaceringar under året har medfört realisa­tionsvinster (netto) med 85,0 Mkr (83,0). Aktie­utdelningar har erhållits med 35,8 Mkr (17,2). Ränteintäkterna (netto) uppgick till 11,1 Mkr (10,8).

Förvaltningskostnaderna har uppgått till 4,5 Mkr (3,4). Ökningen beror främst pä ökade per­sonal- och lokalkostnader.

Resultat och förmögenhetsförändring

Det bokföringsmässiga nettoresultatet plus för­ändringarna i dold reserv minus inflationen på rekvirerade medel uppgick till 342,9 Mkr (-323,8). Fondens totala överskott i förhållande till s k realt resultatkrav sedan verksamhetens början (1984) uppgick vid årsslutet till 11,6 Mkr (354,5).

Medel

Den ackumulerade medelsramen var för är 1987 1.784 Mkr. Under året influtna skattemedel har varit tillräckliga för att medge att medel som un­der tidigare år ej varit disponibla nu kunnat ut­nyttjas. Fondstyrelsen har under året också fullt ut rekvirerat disponibla medel 691 Mkr (542) vilket betyderatt medelsramen tom 1987 är utnyttjad.

Likviditet

Vid årets utgång fanns likvida medel och pen-ningmarknadsinstrument för sammanlagt 20,4 Mkr (30.3). Fordringar på fondkommissionärer uppgick till 0.1 Mkr (0,1). Mot detta belopp står skulder i form av oreglerade aktielikvider med 12.4 Mkr (3.6).

Likviditeten har under året huvudsakligen pla­cerats i företagscertifikat och liknande papper. Den genomsnittliga likviditeten var under året 67 Mkr (105).

Värdepappersportföljen

Marknadsvärdet uppgick 1987-12-31 lill 1.973 Mkr (1.503). Anskaffningsvärdet inklusive cour­tage och omsättningsskatt utgjorde 1.999 Mkr (1.188). Den dolda reserven minskade under året med 342 Mkr ( + 270). Portföljen har värdemäs­sigt utvecklats en procentenhet bättre än Vec­kans Affärers index, som under året gick ned med 8% (not 13). De tio största posterna i port­följen utgör 43% av portföljens marknadsvärde.

Portföljen har under året ökat genom följande större nettoköp:

Ansk varde

Bol.ig

Anlal

Mkr

Aritmos

533.200

67

Esab

205.100

50

Hexagon

435.900

54

Klövern

300.000

58

Lindab

200.000

39

Skandia

300.000

46

Stora

165.000

58

Swedish Match

300.000

32

Volvo

149.220

56

Av bolag i ingående portfölj har följande större försäljningar skett:

Forsaljn.varde

Bolag

Anlal                 Mkr

Nordbanken

200.000             49

Pharmacia

166.665             27

Arcona

200.000             36

S-E-Banken

300.000             36

Trelleborg

140.000             33

Med undantag för S-E-Banken innebär försälj-

ningarna att innehaven avvecklats helt. Härut-

över har bl a innehaven i

Argentus,[REDACTED_EFTERNAMN], Car-

do.[REDACTED_EFTERNAMN]. Gusum och Sydkraft avvecklats.

Följande nyemissioner har tecknats:

Ansk.vavde

Bolag

Alkr

Holmen

31,5

Parcon (Fordonia)

0,3

Pronator

14,8

SCA

1.8

S-E-Banken

1.8

Wihiborg &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.6pt'p class=MsoNormal> 6,3

Summa

56,5

94

Portföljstrategi

I enlighet med lagstiftningen och fondstyrelsens policy har strävan varit att koncentrera portföl­jen och Litöka tidigare aktieinnehav. Köpen in­riktas pä aktier som avses vara långsiktiga, s k basinvesteringar. En utökning av dessa innehav kan ske upp till 8%-gränsen. Utökningen sker som rege) dä större poster kommer i marknaden.

Omplaceringar kommer successivt att minska allteftersom portföljinriktningen stabiliseras. Realisationsvinsterna torde i framtiden relativt sett komma att ligga på en lägre nivä än för åren 1984-1987.

Fondkapital

Vid årets början uppgick fondkapitalet till 1.190 Mkr (5(58). Vid årets slut hade detta stigit till 1.960 Mkr. Det förvaltade grundkapitalet dvs rekvirerade medel i nominella termer var vid årets slut 1.784 Mkr (1.093).

Anställda

Medelantalet anställda uppgick till 5,6 (4,6). Un­deråret harenbiträdandedirektöranställts. Lö­ner och ersättningar till styrelseledamöter och

verkställande direktör har utbetalats med 1,08 Mkr (0,92) och till övriga anställda med 0.77

Mkr (0.49).

Collator Utvecklings AB

Collator bildades på fondstyrelsens initiativ 1986 med avsikt att bolaget skulle ta hand om engagemang i framförallt mindre företag. Upp­byggnaden av Collator fortgår i syfte att kunna erbjuda såväl kvalificerat kunnande som nöd­vändigt kapital. Bolaget har ett aktiekapital pä 12 Mkr varav 11 Mkr ägs av fondstyrelsen och 1 Mkr av Svenska Metallindustriarbetareför­bundet. Bolagels engagemang i företag uppgår till 1,4 Mkr.

Fondstyrelse

Tony[REDACTED_EFTERNAMN] har pä grund av andra engage­mang anmält att han avser att avgå som ord­förande i Tredje Löntagarfondstyrelsen.

Regeringen utsäg 1987-12-22 Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN] till ledamot efter Benn[REDACTED_EFTERNAMN]. Birgitta Svens­son är 2;e vice ordförande i SHSTF. Fondstyrelsen hade under 1987 sex styrelsemö­ten.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

Stockholm 1988-02-08

Tofl>' Hanstrdm Or(Jforande

Klas Back Vice ordf

ö

rande

v ;   Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

.änders Ullberg

_/   /-ttJZ

/ Sug[REDACTED_EFTERNAMN]

/        Anders Widlui

Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN]

Py-bahUren Verkställande djreklor

Vår revisionsberättelse beträffande denna .årsredovisning har avgivits 1988-02-23.

Pfr Be/gman

Gösta TelesLani

95

RESULTATRÄKNING

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

1987.

1986

.'kltr 

kkr

Rörelsen

Aktieutdelning (not 1)

     35.828) '

17.237

Ränteintäkter (not 2)

,: .   11.340 >.

11.013

Övriga intäkter

'   352 

1

Räntekostnader

.  -.    202

231

Förvaltningskostnader

(not 3)

T-'   4.566

-    3.443

Projektkostnader

. -   .   196; 

812

Avskrivningar (not 4)

      271

37.S

Rörelseresultat

 -.' -42.285-

23.390

Realisationsvinster

84.978-

84.508

Realisationsförluster

- -   -.. - 4 .

-     1.459

Resultat före överföring

  127.259.;

106.439

Överföring till 13 AP-fondstyrelserna (not 5)

 - 48.822

- 26.184

Bokföringsmässigt

nettoresultat

. 78.437 ..

80.255

96

BALANSRÄKNING

1987-12-3f

1986-12-31

Bokförda

Bokförda

värden

värden

TILLGÅNGAR

kkr

kkr

Omsättningstillgångar

Likvida medel och penningmarknad.sinstrument (not 6)

20.360

30.347

Fordringar på fondkommissionärer (not 7)

110

67

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter (not 8)

1.402

946

Övriga kortfristiga fordringar

68

329

21.940

31.689

Anläggningstillgångar

Aktier i dotterbolag och intressebolag (not 9)

6.150

1.050

Aktier i andra bolag och övriga värdepapper (not 10)

1.999.454

1.188.015

Inventarier

804

736

2.006.408

1.189.801

Summa tillgångar

SKULDER OCH FONDKAPITAL

2.028.348

1.221.490

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

50

50

Skulder till fondkommissionärer (not 7)

12.428

3.595

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (not 11)

7.179

315

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna

48.822

26.184

Övriga kortfristiga skulder (not 12)

116

1.135

68.595

31.279

Fondkapital

Förvaltat grundkapital

1.784.000

1.092.895

Ackumulerat överskott frän föregäende är

97.316

17.061

Arets nettoresultat

78.437 1.959.753

80.255

1.190.211

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

Ställda panter och ansvarsförbindelser

2.028.348

1.221.490 Inga

Inga

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

7   Riksdagen 1987188. I saml. Nr 174

97

RESULTAT OCH FÖRMÖGENHETSFÖRÄNDRING

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

Årets resultat omräknas till reala värden per den 31 december 1987 enligt den metod som Allmänna Pensionsfonden, Fjärde fondstyrelsen, utarbetat. Den innebär att hänsyn tages först till årets förändring av dold reserv i värdepappersportföljen, där­efter till förändringen mellan grundkapitalets nominella och uppindexerade värden.

Nettoresultat före överföring till 13 AP-fond­styrelserna

Förändring av ej realiserade vinster/förluster Resultat inkl. ej realiserade vinster/ förluster

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

Realt resultat före överföring till 13 AP-fondstyrelserna Överföring till 13 AP-fondstyrelserna Överskott/underskott i förhållande till resultatkrav

1987 kkr

1986 kkr

. 127,259 -341.943 

106.439 270.401

-214.684

376.840

- 79.399

- 26.890

-294,083 - 48:822

349.950 - 26.184

-342.905

323.766

98

PÖRMOGENHETSSTÄLLNING EFTER REALA PRINCIPER

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

TILLGÅNGAR

Omsättningstillgångar

Likvida medel och penningmarknadsinstrument (not 6) Fordringar på fondkommissionärer (not 7) Fönitbetalda kostnader ocli upplupna intäkter (not 8) Övriga kortfristiga fordringar

Anläggningstillgångar

Aktier i dotterbolag och intressebolag (not 9) Aktier i andra bolag och övriga värdepapper (not 10) Inventarier

SUMMA TILLGÄNGAR

1987-12-31 1

1986-12-31

Marknads-' 

Marknads-

v

ä

rden i

v

ä

rden

kkr

kkr

20.360

30.347

110 ;

67

1.402

946

68 .

329

21.940 :

31.689

6.150

1.050

1.972.906

1.503.410

804

736

1.979.860 

1.505.196

2.001.800

1.536.885

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

Skulder till fondkommissionärer (not 7)

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (not 11)

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna

Övriga kortfristiga skulder (not 12)

Fondkapital

Uppindexerat grundkapital (not 5)

Ackumulerat överskott/underskott i förhällande till

resultatkrav

Arets överskott/underskott i förhållande till resultatkrav

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

Ställda panter och ansvarsförbindelser

50

50

12.428

3.595

7.179

315

48.822

26.184

116 

1.135

68.595 '

31.279

1.921.604

1.151.100

 354.t06

30.740

- 342.9tl5

323.766

1.933.20

Ö

1.505.606

.2.001.800' .

1.536.885

Inga

IngaJ;

99

Specifikation till not 10

AKTIEINNEHAV 1987-12-31

Skr. 1987/88: Bilaga 5

74

Ajiskaffnings-

Markn.vSrde

Pondens andel           j

Bolag

Antal

värde

87-12-3i'

i%

kkr

kkr

Kapital

Röster

Börsnoterade aktier

(AI- och All-listan)

:;

AGA

Abu

110.000

20,864

15.730

0,6

0,5

AGA

Bbu

190.000

30,666

24.890

Alfa-Laval

Bfr

100.000

29.735

25,100

0.7

0.0

Aritmos

Bu

1.026.490

113.166

91,358

5.5

5,5

Aritmos

Fr

6.710

403

597

Asea

Abu

200.000

48.404

55,200

0,3

0,4

Bilspedition

A

643.269

49.529

96,490

4,1

8.0

Camegie

Abu

250.000

38.150

33,750

0,8

1,2

Catena

Abu

419.650

19.141

37,769

2.3

2,3

Catena

Afr

70.350

2.789

6,332

Custos

Abu

18.800

3.832

3.102

0,1

0,1

Custos

Bfr

31.200

6,302

4.742

Esab

Abu

289,700

62,703

57.940

Esab

Afr

14.856

4,016

2.823

8.3

9,2*

Esab

Bfr

50.544

11,380

9.603

Euroc

A

143.800

15,574

37.388

1,7

1,6

Euroc

B

56.200

6,055

14.331

Fagerhult

Abu

22.500

4,797

4.838

7,8

7.8

Fagerhult

Bbu

105.000

18,437

22.575

:, Gambro

Bfr

50.000

6,900

4.850

0,3

0.1

Geveko

B

210.150

34.352

30,472

14,0

5.3

Gullspäng

B

200,000

23.445

53,000

2.1

1,2

Hasselblad

Bu

137.200

14.824

35,672

7,0

7,0

Hasselblad

Fr

400

54

106

Hexagon

Bbu

309.500

39,479

34,045

4,4

2,3

Hexagon

Bfr

126.400

14.517

14,536

Holmen

Bbu

400,000

33.550

27,800

1,6

0,0

Hoiraen

Bfr

400,000

33.367

27400

Hötorget

Bbu

13,500

 3.635

3,308

0,4

0,2

Infina

A

100,000

14.000

8,700

1,8

1,8

JM

Bfr

75,000

19.685

45,375

1,8

0,9

Kiavem

Bbu

500,000

76.206

90,000

5.8

1,2

 Lundbergs

Bbu

450,000

50.534

58,500

1,0

0,2

Mariéberg

Abu

100,000

5.750

14,200

1,6

0,7

Marieberg

Afr

300,000

17,850

41,700

Munksjö

Abu

150,000

8.234

5,850

0,4

0,4

Orrefors

B

120,000

7.531

6,480

4.8

0,8

Piwxirtiia

Abu

36,500

5.812

8,833

0,1

0,1

Prxjcortiia

Bfr

8.000

1.200

1,936

Pronator

St

165.000

25.592

17,820

3,8

1.8

Pronator

Avk

98.867"

17136

13,050

Proventus

Bbu

.     250.000,

8.250

7,750

2.8

1.5

Srinhold '

B

25.000

4.250

3,425

0,5

0,3

SAAB

Abu

368.000 

' 74.736

55,200

0.6

0,6

. SAAB

Bfr

52,000

4.506

7.852

 Sandvik

Abu

5.000

850

700

0.6

0.1

Sandvik

Bfr  ,

295.000

46.635

41.300

SCA

Bbu  

97,150

27.221

23.996

0,4

0,1.

 seA'

Bfr

 95.000

30.482

23.085

' .SrE-Banken

A

140.000

18.557

17.080

0,1

0,1

Sv HandelsbankeD

 St  .

235.000 -

-" 13.661

,    21.033

,    0,2

0,2

tSlAB

A

5.000

1.022

1.150

2,4

04

,'SiAB

B

95.000

18.636

21.850

100

AnKlcaffnings-

MarkiLvSrie

   Rntenimld

Bolag

Antal

vänie

87-12-31

i%

kkr

kkr

Kinital

Kum,:

Skandia

Pr

300.000

46.129

40.500

0

0,5

Skånska

Bbu

215.100

37821

58.292

0.3

0,2

Skrinet

B

650.000

66.970

66.300

20,0

14,2

Skäneripen

Bbu

50.000

2.737

1.825

0,1

0,0

Skånska Banken

Abu

16.030

8.646

6.733

2,4

1,7

Skånska Banken

Bbu

32.970

12.949

13.847

Stora

Bu

115.(»0

41,625

30.590

0,3

0

Stora

Fr

50.000

15,850

13.850

Swanboard

125.000

9.562

7.750

4,9

4,9

Swedish Match

Bfr

300.000

32.468

24.900

0,7

0,0

Volvo

Bbu

305.000

101.592

78.995

0,5

0,1

Volvo

Bfr

117.800

,    42.255

32=272

Summa börsnoterade aktiei

1.607.006

1.688.471   -

OTC-aktier

Lindab

B

200.000

39.539

34.000

6.7

3,3

Round Office

B

239.900

23.589

8.876

30,0

15,8

Spendrup

Bbu

123.520

22.463

20.381

12,0

5,2

Spendrup

Bfr

16.880

3.197

2.735

Summa OTC-aktier

88.788

65.992

Övriga aktier

-

Fast. AB Beväringen

B

, 4.300

656

959

0,3

0,1

Bohusbanken

Bu

133

180

266

0,1

0,1

Concordia

B

50,000

1.325

750   ,

0,3

.0,2

Fordonia

B

171.200

1.851

633

1,6

0,4

Gotagruppen

Abu

400.000

47.005

'26.000

1,0

1,0

Gyllenh o P

Pr

40.000

6.700

7.600

2,7

0.3

Hällde

B

4.410

8.500

8.500"

49,0

49,0

Scandiafelt

82,000

10.797

11.890

6,1

6,1

Wermia

Bbu

5.000

700

, 390   ,

0,3     .

.0,1

Wihiborg &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.15pt'p class=MsoNormal> B

47640

6,238

6.670

1,7

0,2

Summa övriga aktier

83.952

63.658

Konvertibla skuldebrev

Catena

1.980.000

4.059

3.564   ',

Pionator

5.889.310

25.846

18,846

Summa konvertibla skuldebrev.

29,905

22.410

Aktier med köpoptioner

'.-.-

Prtmator

St

200.000

26.101

21.600"*

2,6

U'

Sv Handelsbanken

St

1.200.000

131.929

107.400"'

0,9

 0,9 ,

aandia Inter.

Afr

25.000

6.985

3,375"*

0,1

.;0,1

, Siianna aktier med köpoptioner

165.025

132 .

'; . »' 

" 

1.974.676

1.972.906...

Gnmage

7.729

.Oms

17.049'

Ifetalt

\-m.

>-?72-W

. i'nlutriaiitssd'fttj .

-

    .    ,      -     L-.        ..

- ' '-

. *

r   \  -    r   '   ' '

Skr. 1987/88: Bilaga 5

174

101

NOTER TILL BOKSLUTET 1987-12-31

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

Redovisnings- och värderingsprinciper

Pen ningmarknadsinstrument bokförs till in­köpspris och ränta periodiseras. Värdet på ak­tier och övriga värdepapper inkluderar courtage och värdepappersskatt. Beräkning av realisa­tionsvinster och -förluster vid försäljning av vär­depapper sker enligt "högst in först ut" meto-

den. Premier för aktier med utställda köpoptio­ner redovisas som förutbetald intäkt. Inventa­rier nettoredovisas. Avskrivningar på inventa­rier görs med 20 procent av anskaffningsvärdet fr o m förvärvsdatum. Av årets resultat överfö­res tre procent av det förvaltade grundkapitalets nuvärde till 13 AP-fondstyrelserna.

1.  AKTIEUTDELNING, de fem största posterna specificeras

Antal                          [Jtdelning

Totalt kkr

Nordbanken                                                           200.000                       8:00

1,600

SAAB                                                                     115.000                      18:00

2,070

Skrinet                                                                   650.000                       3:00

1,950

Svenska Handelsbanken                                     261.600                     12:00

3,139

Volvo                                                                      303.580                       9:25

2,808

Övriga

24,261

35,828

2.  RÄNTEINTÄKTER

Likvida medel

Penningmarknadsinstrument o dyl Konvertibla skuldebrev o dyl

kkr

2.767

7.698

875

11,340

3.   FÖRVALTNINGSKOSTNADER

kkr

Personal- och styrelsekostnader

2.726

Lokalkostnader

775

Administrationskostnader

235

Informationskostnader

376

Diverse arvoden

389

Övriga kostnader

65

4,566

4.  AVSKRIVNINGAR

Kontorsinventarier Datautrustning

85 186

271

102

5.  ÖVERFÖRING TILL 1-

-3 AP-FONDSTYRELSERNA (kkr)

Löntagarfondstyrelserna skall varje är överföra

ställdes konsumentpris

ndex till 170,7

Utöver

en avkastning pä 3% av rekvirerat kapitals nu-

avkastningskravet skall

en avsättning göras i

värde.

Nuvärdet beräknas enligt konsument-

den reala red

ovisningen

motsvarande årets upp-

prisindex' förändringar. Hänsyn

tages till den tid

indexering av grundkapitalet.

kapitalet disponerats. För december 1987 fast-

Rekv

Nuv.irde

Antal

Avkastnings-

datum

Bclopp

Index

87-12-31

dagar

krav

\vsattnin

K

1/1 -87

1.092,895 i grundkapital

(1,151,100 i nuvärde)

162.3

1.210,677

360

36,320

59,576

22/1

14,000

164,4

14,537

338

409

537

18/2

190,370

164,4

197.665

312

5.139

7.295

23/2

20.000

164,4

20,766

307

531

767

23/3

24,000

164.7

24,874

277

574

874

24/4

14,000

165,1

14.475

246

297

475

21/5

14,000

165,2

14,466

219

264

466

24/6

15,000

164.9

15,.528

186

241

528

23/7

16,000

166,9

16.364

157

214

364

31/7

343.735

166,9

351,561

150

4,395

7,826

21/8

40.000

167,8

40,691

129

438

691

1.784,000

1,921.604

48,822

79,399

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

6.   LIKVIDA MEDEL OCH PENNINGMARKNADSINSTRUMENT

Likvida rriedel:

Kassa och postgiro

Banktillgodohavanden

Räntebärande konton hos fondkommissionärer

10,200

235

10.436

Penningmarknadsinstrument;

Företagscertifikat

9,924 20,360

7.   FORDRINGAR, RESPEKTIVE SKULDER, HOS FONDKOMMISSIONÄRER

Beloppen avser i huvudsak aktier som ännu ej levererats.

8.   FÖRUTBETALDA KOSTNADER OCH UPPLUPNA INTÄKTER

Denna post består huvudsakligen av upplupna räntor.

103

9.   AKTIER I DOTTERBOLAG OCH INTRESSEBOLAG

Tredje löntagarfondstyrelsen har skyddat arbetsnanmet "Trefond Invest" genom registrering av ett aktiebolag. Aktiekapitalet är utlånat till Trefond Invest, Bolaget Trefond Invest AB är vilande, Colla­tor Utvecklings AB redovisas tillsvidare som dotterbolag.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

10.   AKTIER I ANDRA BOLAG OCH ÖVRIGA VÄRDEPAPPER

(Se separat förteckning över aktieinnehavet 1987-12-31)

Aktier i andra bolag

Övriga värdepapper; konvertibla skuldebrev

1.969.113

30.341

1,999.454

11.   UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

Denna post består huvudsakligen av reservation för revisionskostnader, skuld för semesterersätt­ningar och arbetsgivaravgifter samt premier för utställda optioner i Svenska Handelsbanken. Prona­tor och Skandia International,

12.  ÖVRIGA KORTFRISTIGA SKULDER

Leverantörsskulder Innehållen personalskatt Skuld för värdepappersskatt

1

88 27

116

13.  VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJEN

Den i förvaltningsberättelsen upptagna procentuella jämförelsen med Veckans Affärers index har gjorts enligt den modell som Riksrevisionsverket tillämpat i sitt utlåtande över löntagarfondstyrel-semas medcisförvaltning 1986,

104

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

REVISIONSBERÄTTELSE

Undeileckiiade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Tredje löntagarfondstyrelsens. Trefond Invest, förvaltning, får liärmed avge revisionsberättelse för perioden 87-01-0187-12-31, Vi har under beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberät­telsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upp­lysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under lön­tagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångania samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvalt­ningsberättelsen, resultat- och balansräkningama, bokföringen eller in­venteringen eller eljest beträffande löntagarfondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 23 februari 1988

.Ufk//

O-Sia TelestJiii

I

105

Medels tillgången

Resultat och förmögen-hetsförändringar

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

'

1965

'j

n

uyj

H

- 

Mkr

-H-

Bl093

H

H

552

V

H

Mkt

H

--- 

-1

-fl-

19B4          1985

Medelsram. ackumulerad

IBokfonngsmssSigl resjllat tore 

ö

verf

ö

ring lill 1

3 AP-tonaslyrelserna

I E| realiserade vinsieritorlusK

19B6               1987

I

Ö

vBrl

ö

ring lill 1 

 3 AP.toni stvrelserna Avsaltning l

ö

r bevarande e grundupitaiets kopkrati

H infiuirta medel, ackumulerade

«

Medelsramen onar varje 

å

r med 30 000 basbelopp

Rekvirerbara medei begr

ä

nsas > 'orsia nand av volymen influtna medel, i andra hand av medels-

ö

verskjutande lrlluta meoel kan rekvireias n

ä

t som helst under f

ö

ljande ii sJ langa som medels-

Värdepappersportföljen uppdelad på bransch (marknadsvärden)

Procentuell andel

3755

106

Styrelsens beslut 1985-12-12 (rev. 1988-02-08)

POLICY RÖRANDE MEDELS-OCH AKTIEPÖRVALTNING

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

LIKVIDITET

Likviditeten bör hällas så hög att goda affärsmöjligheter kan tillvaratagas. Så­ledes skall den anpassas till aktiemarknadens krav och möjligheter. En över­likviditet skall icke eftersträvas för att på kort sikt öka resultatet.

Likvida medel skall vara placerade i statsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat eller andra värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Endast undantagsvis får löptiden över­stiga sex månader.

Som riktmärke för den genomsnittliga likviditeten skall gälla 10% av det un­der året lyftbara kapitalet.

PLACERINGSPOLITIK

AKTIER NOTERADE PA STOCKHOLMS FONDBÖRS (Al-OCH All-LISTORNA)

Allmän inriktning

Aktieportföljen bör i princip innehålla 2025 poster av fast karaktär. För att öka riskspridningen och för att uppnå en normal flexibilitet bör därtitöver fin­nas ca 10 poster, vilka på sikt kan komma att ingå i den fasta långsiktiga port­följen.

Basportföljen bör väsentligen innehålla aktier i exportinriktade företag.

Stabilisering av ägandet

Placeringarna bör medverka till att ägandet stabiliseras till stöd lör ledning och anställda. Deltagande i maktkamp mellan ägargrupper skall undvikas. Om fondstyrelsen dock hamnar i en sådan situation, skall ställning tas.

Korsägande

Aktier i korsägda företag kan vara tveksamma ur placeringssynpunkt. Köp av sådana aktier skall därför ske med särskild försiktighet.

Omplaceringar

Om bedömningen av aktierna i ett företag ändras skall omplacering kunna ske.

Onormala kursuppgångar i en aktie kan leda till att en post säljes i avvaktan på mera normal kurssättning och bättre tillgång på aktier.

Fondstyrelsen skall vad det gäller långsiktiga placeringar utöva normal kurs­vård. Detta innebär att omotiverade kursrörelser skall motverkas genom köp resp försäljning.

107

Sydafrika-företag

Det primära ansvaret för bolag i Sydafrika, ägda av svenska företag, ligger hos det ägande företagets ledning. Fondstyrelsen bör principiellt agera mot apartheid-politiken genom att försöka påverka styrelsen på bolagsstämma. Fondstyrelsen skall således agera inom ramen för ägandet och Sveriges ut­rikespolitik.

Poster överstigande 8% av röstvärdet

Vid utbud av odelbara poster, där postens storlek överstiger den tillåtna grän­sen för fonden, kan samverkan ske med annan köpare. 1 första hand bör veder­börande mäklare själv agera för en uppdelning. Initiativ till samköp av en post kan tas från fondstyrelsens sida. Härvid bör samverkan sökas inom en krets som har långsiktigt ägande som mål.

ÖVRIGA AKTIER

"Mogna" företag

Primärt skall köpen inriktas mot företag, där rörelsen nått en viss mognads­grad och storlek. Förvärvet får icke vara så stort att fondstyrelsen tar pä sig företagaransvar.

Risk- och tillväxtföretag

Fondstyrelsen bör kunna engagera sig i risk- och tillväxtföretag genom köp av aktier i investmentföretag av typen tillväxtföretag, venture-capital-företag och dylikt, vilka har god utredningskapacitet, ledningskunnande och tillgång till kapital.

RIKTADE EMISSIONER

Då möjlighet finns skall medel placeras i riktade emissioner i sådana företag som är till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Fondstyrelsen skall på olika sätt medverka till att företagen uppmärksammar möjligheten att er-hälla kapital.

ÄGARROLLEN

Före större förvärv eller försäljningar bör sä långt praktiskt möjligt de lokala fackliga organisationerna informeras. Denna information kan ske direkt av kansliet alternativt via styrelsens ledamöter.

Före bolagsstämma skall om möjligt de lokala fackliga organisationerna infor­meras om ägandet samt möjligheten att utnyttja 50 procent av fondens röst­rätt.

Fondstyrelsens ägaransvar skall i första hand utövas via representation på bo­lagsstämman eller vid större aktieinnehav också via bolagsstyrelsen. Därtill skall fondstyrelsen:

påverka utan att överta företagsledningens roll

visa respekt för företagsledningens självständighet

aktivt följa företagets utveckling

i krissituationer aktivt agera för att åstadkomma konstruktiva lösningar.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 5

108

Mellansvenska löntagarfonden

(fjärde löntagarfondstyrelsen)

åresredovisning 1987

109

Skr. 1987/88:174 Bilaga 6

ALLMÄN ÖVERSIKT

Mycket av det vi nu ser framför oss avviker från den blid vi tidigare sett under de tre hela är Mellansven­ska löntagarfonden verkat. Den under hela 1980-talet uppåtgående tendensen på aktiemarknaden bröts med stor kraft den 19 oktober 1987. Behovet av till­skott på eget kapital vid nyteckningar kommer återatt öka Vidare kan utgången av valet i september 1988 medföra helt ändrade förutsättningar för oss.

Omsvängningen på aktiemarknaden blev häftig. Ef­ter att ha stigit med 50% redan under 1986 fortsatte kurserna att stiga med ytterligare nästan 40% fram tiil i början av oktober. Därefter föll de med 33%, vilket in­nebar att året slutade med en genomsnittlig kursned­gång på 8%.

Det finns en del som tyder på att den tidigare euforin inte återvänder, åtminstone inte under resten av det­ta decennium. Att uppfylla avkastningskraven kom­mer därför under de närmaste åren att bli betydligt svårare än hittills.

Men omslaget pä aktiemarknaden är bara ett av flera tecken på de förändringar, som kan anas i företagens yttre betingelser. Lönsamheten i det svenska nä­ringslivet har under perioden 1984-1987 varit hög. Skall balans i världsekonomin återställas, kommer det att innebära en förskjutning av industriproduk­tion till USA från Västeuropa och lapan. Svenska före­tag är starkt beroende av utvecklingen i Europa och deras lönsamhet kommer att pressas under denna fleråriga omställning. Likviditeten i företagen kom­mer troligen att falla och behovet av tillskott av eget kapital att tillta. Löntagarfondernas uppgift att ställa eget kapital till företagens förfogande genom nyteck­ningar kommer att aktualiseras. Eftersom klimatet för lansering på OTC-marknaden också försämras, kom­mer kraven pä oss att finansiera onotevade företag att öka.

Frän och till sätts diskussionen igång om alternativa förvaltningsformer och alternativa förmånstagare till löntagarfondernas kapital och avkastning. Fonder­nas kapital pä över 10 miliarder kronor ingår dock i All­männa pensionsfonden. Tillsammans med 4:e AP-fonden svarar de för en knapp tiondel av pensionska­pitalet. Förutom från ett politiskt perspektiv kan de även ses frän det ekonomiska perspektivet hur finan­sieringen av framtidens pensioner skall ske.

Det som krävt störst arbete under det gångna året är, liksom tidigare, våra engagemang i onoterade före­tag. Vi har gjort cirka 50 utredningar från 100-talet in­komna förslag. Både till storlek och antal minskade dock de nya inveringarna. Vår allmänna inställningar att rätt konstellation av beprövade entreprenörer el­ler företagsledare och utvecklingsidé skall finnas för att vi på ett meningsfullt sätt skall kunna satsa pä ett företag eller ett projekt. Våra investeringar i onotera­de företag medförde en nettoförlust pä 8 Mkr under det gångna året.

Vi fortsätter i vår strävan att vara en bra partner för fö­retag och entreprenörer, som behöver långsiktig fi­nansiell ägare. Vi tror att denna roll är viktig i närings­livet och försöker vara en av flera som kan spela den. Bäde svenska och internationella erfarenheter visar att problemen kommer före framgångarna i denna typ av arbete. I några av våra investeringar börjar vi dock nu se möjligheter till framgång.

I Vargön Alloys AB kunde vi bistå en hel lednings­grupp att förvärva sitt företag frän den tidigare ut­ländske ägaren. Med uppläggningen fick foretaget både behålla en fungerande ledning och uppnå en förstärkt kapitalbas.

Med härdare omvärldsbetingelser och i många fall alltmer okänslig styrning av små koncernenheter, ser vi framför oss ett ökande antal fall, där ledningar för mindre enheter i stora koncerner vill köpa sig loss. Vi tror att vår attityd och våra förutsättningar kan ge oss ett försteg i konkurrensen med andra finansiärer vid sädana s.k. "management buy outs".

Genom beslutade men först under 1988 fullföljda in­vesteringar i Lerdalshöjden i Rättvik, Pusslet Fastig­heter i Avesta och Bäckmans Bygg i Sala medverkar vi till att i regionen fastigheter i lämpliga former kan stäl­las till företagens och kommunernas förfogande.

Fondens uppgift att ställa riskkapital till näringslivets förfogande uppfyllde vi ocksä genom att tillskjuta 68 Mkr i nyteckningar i främst Holmen, Fermenta, Inter­national Credit och SCA. Vi har försökt initiera ytterli­gare nägra nyemissioner men inte mött något gen­svar, eftersom de stora vinsterna minskat trycket på många börsbolags balansräkningar.

Våra placeringar i börsaktier utföll fördelaktigt, luste­rad för köp och försäljningar steg vär portfölj med 2%, medan aktiemarknaden i sin helhet föll med 8%, Ge­nom att vi dessutom höll hög likviditet och inte lyfte de medel som ställts till vårt förfogande, har en del av fondens kapital skyddats från kursfallen.

Det övervärde över anskaffningskostnaden, som vårt aktieinnehav hade i början av 1987 gick till stor del förlorat genom kursfallen. Trots detta kunde det av Riksdagen stipulerade avkastningskravet uppfyllas för hela den period vi verkat.

Vid bolagsstämmor i dryga 50-talet bolag utövade 70-talet lokala fackliga företrädare det ägareinflytande, som fondens aktieinnehav ger dem, De goda tiderna har gjort att antalet besväriiga frågor har varit få i rela­tionerna mellan övriga ägare, företagsledningarna, de fackliga organisationerna samt fonden. Med kär­vare tider framöver kan fondens betydelse komma att prövas mer ingående. Medinflytandet ökar inte språngvis utan i takt med ökade kunskaper hos de an­ställda och deras företrädare och i kraft av stigande aktieinnehav i Allmänna pensionsfondens olika del­styrelser,

110

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 6

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE

Under större delen av 1987 låg aktiekurserna så högt att Mellansvenska löntagarfonden inte bedömde större nyinvesteringar i värdepapper som attraktiva. Av det belopp på 691 Mkr, som ställdes till vårt förfo­gande, lyftes därför endast 107 Mkr. Resterande 584 Mkr fär lyftas under kommande är.

Fonden placerade under året netto 241 Mkr i notera­de aktier och konvertibler. Av beloppet utgjorde 68 Mkr tillskott av riskkapital till 8 noterade företag. De noterade värdepapperens anskaffningsvärde utgjor­de därefter 1,449 Mkr (944 Mkr). Marknadsvärdet uppgick till 1,547 Mkr (1,276 Mkr), vilket innebär att portföljen innehöll en dold reserv på 98 Mkr (332 Mkr). I marknadsvärdet ingär erhållna optionspre­mier med 18 Mkr. Den dolda reserven föll sålunda med 234 Mkr till 98 Mkr. Detta avspeglar det starka kursfallet på Stockholmsbörsen under hösten 1987 samt att försäljningar före kursfallet givit stora reali­sationsvinster.

På marknaden förvärvade fonden totalt aktier och konvertibler för 887 Mkr, De största köpen gjordes av aktier i Stora, Volvo, MoDo. Pronator, Alfa-Laval, Hol­men, Saab-Scania, Korsnäs, Marieberg och Aga.

Totalt avyttrade fonden aktier och konvertibler för 646 Mkr, De största försäljningarna under året sked­de i Boliden, NK, Sydkraft, Pronator, Piren, Nisses, Si-ab, Fermenta. SCA och Reinhold

Fondens tio största placeringar, räknat efter mark­nadsvärdet den 31 december 1987 utgöres av Stora, Volvo, MoDo, Marieberg, NK. Saab-Scania, Holmen, Korsnäs, SCA och Skånska. Totalt svarar dessa för 47% av den noterade värdepappersportföljen.

Under året har fonden tillfört 9 onoterade företag riskkapital på totalt 30 Mkr. Den största investeringen skedde i Vargön Alloys AB med 15 Mkr, Beslut har även fattats att investera drygt IO Mkr i Lerdalshöjden i Rättvik, Pusslet Fastigheter i Avesta och Bäckman­bolagen i Sala. Därmed har fonden underdedryga tre är den verkat totalt tillfört onoterade företag över 140 Mkr i nytt riskkapital. För de kvarvarande onoterade investeringarna har reserverats 20 Mkr vid beräkning av marknadsvärdet.

Föivaltningskostnaderna uppgär till 6,0 Mkr (5.2 Mkr), Fortfarande utgör konsultkostnader för vårt ar­bete med onoterade företag den största enskilda posten.

Fondens resultat inklusive orealiserade värdeföränd­ringar kan fördelas på tre resultatområden enligt föl­jande:

Genomsnittl____________ Resultat inkl

investerat '_____________ f

ö

r

ä

ndring i

kapital i Mkr,___________ dold reserv     'Avkastning

_______________________ marknadsv

ä

rde        i Mkr_______ i %

Placeringar

i likviditet ...... 

270

26

9,6

Placeringar

i noterade

v

ä

rdepapper ......... 1.562       59        3,8

Placeringar i onoterade

värdepapper 

......... 

98        - 18     - 17,8

./. förvaltnings-

kostnader...... _________    6____ 

Totalt............. 

1.930

61

3,2

Att utvärdera en långsiktig aktieförvaltning efter utfal­len enskilda år är näst intill meningslöst. Den redovis­ning efter s.k. reala principer vi inför i år avspeglar främst börskursernas svängningar.

Som underiag för diskussion om utvärderingen av Mellansvenska löntagarfondens och våra kollegors verksamhet föreslär vi följande kriterier.

1.      Har de medel fonden tillförts förräntats bättre än

om de förvaltats genom räntebärande placeringar

i de tre första AP-fonderna?

Svaret visar om det från pensionssystemets syn­vinkel varit gynnsamt att avskilja en del av pen­sionskapitalet till investeringar i aktier. De tre första AP-fondernas avkastning har under åren 1985-1987 utgjort 9.7%, 16.8% respektive 12,6%, Mellansvenska löntagarfondens avkast­ning inklusive förändring av dold reserv i värde­pappersportföljen har under samma tid utgjort 42,1%, 32,5% respektive 3,2%.

2.      Har fondens portfölj av noterade värdepapper ut­

vecklats bättre eller sämre än genomsnittet på

Stockholmsbörsen?

Detta kriterium avspeglar om fondens arbete med noterade värdepapper resulterat i bättre eller sämre placeringar än börsgenomsnittet.

Fondens portfölj härunder 1987 utvecklats 10 pro­centenheter bättre än börsgenomsnittet. För tidi­gare år har denna beräkning ej gjorts.

111

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 6

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE

3, Om de medel fonden erhållit med avdrag för 1,3%,

4. För att enligt riksdagsbeslutet inflationsskydda

motsvarande eriagd värdepappersskatt och cour-

vårt kapital efter en real utdelning på 3 procent per

tage, omedelbart vid utbetalningstillfället place-

år krävs att fondens förmögenhet vid senaste ärs-

rats i aktier, skulle fondens förmögenhet ha ut-

skiftet uppgår till 1,321 Mkr.

vecklats i takt med börsgenomsnittet. Resultatet

Fondens förmögenhet uppgår till 1.749 Mkr d.v.s.

jamfores med fondens formogenhet.

väsentligt högre än som krävs enligt det längsikti-

Detta mått avspeglar om fondens totala verksam-

ga avkastningskravet,

het inklusive placeringarna i onoterade företag och förvaltningen av likviditeten utvecklats bättre än om hela kapitalet passivt placerats i noterade aktier.

Fondens kapital skulle enligt detta kriterium vid årsskiftet ha utgjort 1.565 Mkr. Utfallet av vår verk­samhet utgjorde vid samma tidpunkt 1.749 Mkr el­ler 184 Mkr mer.

112

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 6

RESULTATRÄKNING

Aktieutdelningar   ................................................ 

Ränteintäkter....................................................... 

...... 

I

Räntekostnader  ................................................. 

Förvaltningskostnader ........................................         2

Rörelseresultat   .................................................. 

Realisationsvinster  ........................................ 

........... 

3

Realisationsföriuster   .........................................         4

Nettoresultat   ..................................................... 

Överföring till 1-3 AP-fonderna   .......................... 

...... 

5

Bokföringsmässigt nettoresultat   ..................... 

6

Belopp i Mkr

1987

1986

23,4

13,2

37,8

25,3

0,4

-      0,7

6,0

-      5,2

54,8

32,6

278,5

185,5

29,0

-      5,9

304,3

212,2

38,6

-    26,2

265,7

186,0

8   Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 174

113

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 6

BALANSRÄKNING

Belopp i Mkr

Not

1987-12-31

1985-12-31

TILLGÅNGAR

Likvida medel  ...................................................... 

Övriga räntebärande placeringar   ....................... 

Fordringar för sålda värdepapper   ...................... 

Intjänade, ej inbetalade räntor samt förutbetalade kostnader m.m.   .

Summa   ............................................................... 

Konvertibla skuldebrev i noterade företag, anskaffningsvärde           

Aktier i noterade företag, anskaffningsvärde   ..... 

Aktier för vilka köpoptioner utställts   .................. 

Optionsrätter   ..................................................... 

Investeringar i icke-noterade företag   ................         7

Inventarier  ......................................................... 

Summa  ................................................................ 

Summa tillgängar  ............................................... 

197,0

135,7

-

140,0

7,3

30,9

8,0

12,4

212,3

319,0

192,4

156,5

1.143,9

737,5

98,1

49,4

14,2

1,1

96,2

102,6

0,6

0.3

1.545,4

1 047,4

1.757,7

1,366,4

SKULDER OCH FONDKAPITAL

SKULDER

Skulder för köpta värdepapper ............................ 

28,3

41.1

Checkräkningskredit (beviljat belopp 50 Mkr)   .... 

17,9

-

0,7

0,6

1,0

0.1

38,6

26.2

Erhållna optionspremier ....................................... 

8

Upplupna kostnader   .......................................... 

Övriga skulder   ................................................... 

Skuld till 1-3 AP-fonderna  .................................... 

5

Summa skulder .................................................... 

86,5

68,0

FONDKAPITAL

1.200,0

1.093,0

205,5

19,4

265,7

186,0

1.671,2

1.298,4

1.757,7

1,366,4

Tillskjutet fondkapital   ......................................... 

Balanserade vinstmedel   .................................... 

Arets bokföringsmässiga nettoresultat   .............. 

Summa fondkapital  ............................................ 

Summa skulder och kapital  ............................... 

114

Skr. 1987/88:174 Bilaga 6

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

F

ö

retag

Antal aktier

Forandnng 1/1-31/12

Marknadsv

ä

rde kkr

Fondens aktiekapital

andel i % av

r

ö

stv

ä

rde

Al- OCH All-LISTAN

Volvo MoDo

385.200 356.467

-H 213.700 -F 185,425

103.295 88.302

0,5 2,9

0.1 1,2

Stora Marieberg

327,450 574.600

-F 257,450

-F 459,200 (F.S)

87.597 81,492

0,7 2,3

0,7 0,8

NK Saab-Scania

920.000 385.720

- 696.000

-f 305,720 (F.S)

65.340 58.029

47 0,6

5,4 0,5

Korsn

ä

s SCA

52,900 177.930

-F -F

27,900 23,530

47.445 43,512

1,0 0,3

0.8 0,1

Sk

å

nska Ratos

156,000 110.000

-F -F

16,000 20,000

42.336 36,850

0,2 0,9

0.2 0,2

Garphyttan Skandia International

103,000 248.000

-F -F

640 15.000

36.565 33,480

7.2 0.8

7,2 0,8

Skandia AGA

238.000 225.000

-F -F

133 600 69.654

32,130 30,495

0,4 0,5

0,4 0,2

ABV Sydkraft

103.400 60.000

-

28,800 40,000

30,086 29.100

1.5 0,3

0,6 0,0

Arcona Reinhold

142.200 189,600

-F

88.600 (F)

28,065 25,975

1,6 1,2

1,0 0,8

Alfa-Laval PKbanken

93.723 100,000

-F -F

93.723 27.800

24.197 23,200

0.6 0,3

0,2 0,3

Investment AB Bahco NEA

134 700 100,000

-F -F

89.800 (F.S) 5,575

22.630 22.000

1,3 7,8

0,9 4,5

SIAB[REDACTED_EFTERNAMN]

86,632 130,000

-F 

+

8,666 (F) 27,900

20,359 19,890

1,0 0,3

0,4 0,0

SILA Sk

å

ne-Gripen bonus

166,800 213.386

-F

151.700 (F)

16,680 16.664

0,9 0,7

0,9 1,4

Andersons SHB

37.000 140,000

-F -F

23.600 111,700 (F,S)

15.540 12,530

3,4 0,1

2,0 0,1

Regnb

å

gen Geveko

25.000 70.000

-F -F

25.000 36.500 (F)

10,250 10.150

0,9 4,7

1,5 1,8

SKF Pharmacia

40.000 72.700

-F -F

15.000 72.700

8,750 8.215

0,1 0,1

0,0 0,1

Procordia Independent

31.200 32.500

-F -F

31.200 32.500

7.550 6,662

0,1 0,8

0,1 0,8

ESAB Incentive

32.890 36.500

-F

10.000 4.000 (F)

6,249 5.475

0,8 0,2

0,6 0,0

Thorsmans Avesta

35.000 200.000

-F   34.300 -F 200.000

5,180 4.600

1,8 0,3

1,8 0,3

Bor

å

s W

ä

fveri PLM

50.000 20.400

-F

60.000 20,400

4.350 4.227

2,8 0,3

1.6 0,1

115

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 6

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

F

ö

r

ä

ndring

Marknadsv

ä

rde

Fondens andel

i%av

Foretag

Anta! aktier

I/'

1 -31/12

kkr

aktiekapital

r

ö

stv

ä

rde

Proventus

128.000

-F

64,000 (F)

3,984

0,4

0,2

S-E-Banken

23.000

-F

14.600

2.806

0,0

0.0

Pronator

20.800

30.400    

-

2,746

0,3

0,2

Fortet

50.000

-F

50.000

2,700

0.5

0,2

Å

kermans

25.000

-F

25.000

2.575

0.7

0.5

Asken

20.900

+

20.900

2.299

0,1

0.1

Atlas Copco

10,000

1.550

0,0

0,0

Trelleborg teckningsr

ä

tter

90,000

-F

90,000

697

OTC-LISTAN OCH INOFFICIELLA NOTERINGAR

GotaGruppen

292,000

-F 292.000 "

18,980

0,7

0,7

Cominvest

620.000

-F 490,000 (F.S)

13.950

7,2

7,2

International Credit

100.000

-F

100,000

8.500

2.5

2,5

Norden

223.200

-F

13,700

7.812

9,6

4,3

Convexa

88.948

-F

67.948

7,560

2.1

0.5

Str

å

lfors

21.000

500

5.838

0,8

0.5

Datatronic pref

55,000

4.510

0,6

0,6

Bruks

33,600

1.512

3,1

1,6

Bev

ä

ringen

5,000

-F

5.000 ,-

1.135

0,3

0,1

Prosparitas

21.300

-F

21,300

415

0,1

0,0

Summa marknadsv

ä

rde

1.265.011

Summa anskaffningsv

ä

rde

1.143.931

F - fondemission, S - split

" Byte från B& font-family:Verdana'/span>

Foretag

Antal aktiet

Fotandfing I/I -31/12

L

ö

senv

ä

rde/ marknadsv

ä

rde kkr'

AKTIER MED K

Ö

POPTION

Holmen Volvo

560.000 51.000

-F 560,000 +    17.000

51.542 14.175

Skandia International Reinhold

55.000 50.000

-F -F

55.000 50.000

8.883 8.810

Skandia Thorsmans

48.000 32.000

75.000

6.934 4,736

Electrolux Pharmacia

18.000 10.000

38.900 11.000

3.620 1.247

Summa l

ö

senv

ä

rde/marknadsv

ä

rde Summa anskaffningsv

ä

rde

99.947 98.093

' Premier för utställda optioner ingår i lösenvärdet/marknadsvärdet. Där betalkursen är lägre än lösenkursen har marknadsvärdet beräknats efter lägsta betalkursen.

116

Skr. 1987/88:174 Bilaga 6

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

F

ö

retag

Nominellt belopp kkr

F

ö

r

ä

ndring 1/1-31/12

Marknadsv

ä

rde

KONVERTIBLA SKULDEBREV

m,m.

Stora Catena

37.374 22.000

-F -F

23.811 5.096

50.454 39.599

Pronator Boliden

7,500 9.786

-F

7,500 41.829

24,000 21,040

SKF Bev

ä

ringen KVB

12.508 12,700 st

4-

187 12,700

19,263 3.048

Reinhold Cominvest

387 1,000

-F -F

387 1.000

2,321 2,204

Di

ö

s Convexa

886 290

-F -F

886 290

1,771 423

Summa marknadsv

ä

rde Summa anskaffningsv

ä

rde

164.122 192.423

OPTIONSR

Ä

TTER

ABV Sydkraft

50.300 st 40,000 st

-F -F

50.300 40.000

12,072 5.600

Summa marknadsv

ä

rde Summa anskaffningsv

ä

rde

17.672 14.244

Foretag

Antal aktier

Nominellt Delopp kkr

Anskaffningsv

ä

rde

INVESTERINGAR 1 ICKE-NOTERADE F

Ö

RETAG

1

kkr

Design-Funktion SMG

161,000 20.000

16,100 20,000

34.101 25.000

Varg

ö

n Alloys RFSU

59.500

20,950 7.000

15.000 7.000

S

ö

dertuna Konferensslott Connovas V

ä

nner

10.000 4.400

3,000 2.440

3.000 2.440

Connova Invest l

ä

mtvarm

2.000 2.000

2.000 1.990

Rekonstructa Nordic Broker House

1.000 75.000

1,510 750

1 700 1,515
[REDACTED_EFTERNAMN] & font-family:Verdana'>ö

gel SEA

100 100

1.298 10

1,298 1.010

SweDrug

167

72

139

Summa marknadsv

ä

rde Summa anskaffningsv

ä

rde

76.193 96.193

SAMMANFATTNING

- Noterade v

ä

rdepapper

- Onoterade v

ä

rdepapper

 Totalt marknadsv

ä

rde

1,546.753 76,193

1.622,946

- Noterade v

ä

rdepapper

- Onoterade v

ä

rdepapper

 Totalt anskaffningsv

ä

rde

1,448.691 96.193

1,544.884

Dold reserv

78,062

117

Skr. 1987/88:174 Bilaga 6

REAL REDOVISNING

Belopp i Mkr

1987

Totalt 1984-1986

266

205

- 244

322

-   63

-   58

Periodens resultat efter 

ö

verf

ö

ring till

1-3 AP-fonderna (se resultatr

ä

kningen)    

Minskning/

ö

kning av dold reserv

i v

ä

rdepappersportf

ö

ljen ................... 

Avs

ä

ttning f

ö

r att bevara det

tillskjutna kapitalets k

ö

pkraft .............        5

"Realt" resultat efter överföring till

1-3 AP-fonderna.............................................................. -   41                          469

1987-12-31

1986-12-31

1.671

1,298

78

322

1.749

1.620

1.200

1.093

121

1.321

58

1,151

Not

Fondens kapital enligt traditionell redovisning baserad p

ä

 anskaffningsv

ä

rden

(se balansr

ä

kningen) ........................ 

Till

ä

gg l

ö

r 

ö

verv

ä

rden i v

ä

rdepappersportf

ö

ljen ..

Fondens kapital enligt redovisning

baserad p

ä

 marknadsv

ä

rden   ........... 

Tillskjutet kapital .............................. 

Erforderlig avsättning för att kompensera

för inflationen   ..............................       5

Ö

verskott i f

ö

rh

å

llande till resultatkrav                                                                  428      469

118

Skr. 1987/88:174 Bilaga 6

REDOVISNINGS- OCH VÄRDERINGSPRINCIPER

Samtliga tillgångar tages upp till anskaffningsvärde, i vilket inräknas erlagt courtage och värdepappers­skatt, öm föriust har blivit definiriv i samband med ackord tas fordran upp till nedskrivet värde. Befara­de, men ej definitivt konstaterade förluster har ej på­verkat anskaffningsvärdena.

Vad gäller erhållna premier för köpoprioner ändrades redovisningsprincipen vid halvårsskiftet. Fram till den 1 juli 1987 minskades anskaffningsvärdet för de aktier, mot vilka optioner ställdes ut, med options-premien. Från den 1 juli redovisas optionspremien som intäkt om optionen förfallit före bokslutsdagen och annars som förutbetald intäkt. Vid s.k. "covered calls" kan detta vid kursfall innebära att realiserad vinst redovisas genom att dold reserv i värdepap»-persportföljen tas i anspråk.

För de noterade värdepapperen har marknadsvär­den beräknats efter lägsta betalkurs, eller om sådan saknas, köpkursen sista börsdagen 1987

Den traditionella redovisningen, baserad pä anskaff­ningsvärden, har kompletterats med s.k, redovisning enligt reala principer. Från det traditionellt redovisa­de resultatet har därvid dragits köpkraftsförlusten under året (motsvarande förändringen av konsu­mentprisindex) på det kapital som vi lyft. Vidare har för 1987 avdragits respektive för tidigare år tillagts för­ändringen av den latenta vinst som finns i vår värde­pappersportfölj (d.v.s. förändringen i den s.k. dolda reserven).

Resultatet, säsom det visas pä sid 10 visar att Mellan­svenska löntagarfonden för 1987 ej uppnått det av­kastningskrav, som lagen om löntagarfonder ställer pä löntagarfondernas förvaltning, medan däremot ett större överskott kunde redovisas för perioden 1984-1986. Orsaken till omsvängningen stär främst att finna i att börskurserna steg kraftigt under 1986 medan de föll under 1987

Värdepappersportföljen har i den s,k. reala redovis­ningen upptagits till marknadsvärde. Till det rillskjut-na fondkapitalet härden ackumulerade köpkraftsför­lusten lagts.

ÖVRIGA NOTER

NOT 1

Av ränteintäkterna utgör 11,7 Mkr räntor pä konverti­bler medan resterande belopp avser förvaltning av likvida medel.

____________ NÖT 2___________ 

Förvaltningskostnaderna utgörs av:        i987       1986

0.8

0,7

0,9

0,4

0,8

0,5

1.9

1,8

0,2

0,3

0,5

0,2

0,2

0,1

0.7

1,2

Lön och ersättning till styrelse och verkställande direktör , . Övriga löner och arvoden   ...

Lonebikostnader....... 

Konsultkostnader ..... 

Revisionsarvoden ..... 

Hyra   ........................ 

Avskrivningar ............ 

Övriga kostnader  .... 

Summa..........................         6,0        5,2

NOT 3 Realisationsvinster har uppstått vid:     1987       i986

Försäljning av aktier .....     200,0    171,2

Försäljning av optioner .         4,1        0,8

Försäljning av konvertibler            74,4      13,5

Summa   .......................      278,5     185,5

____________ NOT 4_______ 

Realisationsförl uster

har uppstått vid-.

1987

0,5 0,2 0,2

5,0

Försäljning av aktier .....         5,1

Försäljning av optioner .         0.3

Försäljning av konvertibler      

10,7

Förlust vid konkurser i

onoterade företag.......... 

.... 

12,0

Nedskrivning av konvertibel            0,9

Summa.......................... 

29,0

5,9

____________ NOT 5___________ 

Fonden har lyft följande belopp:

Mkr

1984   .................................... 

308

1985   .................................... 

... 

243

1986   .................................... 

542

1987   .................................... 

... 

107

Summa ................................... 

1.200

Disponibelt, ej lyft belopp 1987-12-31            

584

119

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 6

ÖVRIGA NOTER

De kapitalbelopp som fonden lyft uppräknas med in­flationen mätt enligt konsumentprisindex från och med den ridpunkt de lyfts. Av det uppräknade värdet utgör avkastningskravet 3%.

Datum for lyftning

Belopp Mkr

Konsument-.. prisindex for m

ä

naden

Infl justerat

kapital den

31 december

1987  Mkr

Avkastnings­krav 1987 Mkr

87-01-01

1.151X1

162.3

1.211

36,3

87-04-24

107

165,1

111

2,3

87-12-31

1.258

170.7

1.321

38,6

"I Nuvärde 870101 av belopp lyfta 1984-1986

Arets avsättning för att hålla det erhållna kapitalet in-flationsskyddat uppgår därmed till 63 Mkr,

NOT 6

Det bokföringsmässiga resultatet ger inte en fullstän­dig bild av hur fondens kapital förvaltats under året.

Värdepappersportföljen kan nämligen ha ökat eller minskat i värde antingen jämfört med värdet vid före­gående årskifte eller med anskaffningsvärdet för de värdepapper som köpts under året. Under 1987 min­skade vår portfölj av noterade vårdepapper pä detta sätt med 234 Mkr i värde (under 1986 ökade portföl­jens värde med 187 Mkr), Huruvida värdeförändring-

en vid årskiftena blir verklig vinst eller föriust beror på hur de förändras fram rill dess värdepapperen säljs. Värdeförändringen i.värdepappersportföljen är där­för osäker medan det redovisade resultatet är enty­digt.

_____________ NOT 7___________ 

Vid våra investeringar i icke-noterade företag är total­beloppet det mest intressanta, medan valet mellan aktier eller konvertibler är en lämplighets- eller för­handlingsfråga. Vi redovisar därför investeringarna per företag.

Vi beräkning av marknadsvärden för fondens tillgång­ar har investeringarna i icke-noterade företag tagits upp till 76 Mkr innebärande att 20 Mkr har reserve­rats.

_____________ NOT 8___________ 

Redovisningen av optionspremier har ändrats under året (se avsnittet "Redovisnings- och värderingsprin­ciper"). Korrigering av jämförelsetalen har inte skett. Uppskattningsvis uppgick erhållna premier för ej för­fallna optioner till 8 Mkr den 31 december 1986.

Borlänge den 25 januari 1988

Börje[REDACTED_EFTERNAMN] 

Ordförande

Sune Ekbäge

vice Ordförande

Kurt Belin

Karl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN]

Folke Källberg

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven[REDACTED_EFTERNAMN] Börje Sturk

/Lennart Läftman

Verkställande direktör

Vår revisionsberättelse har avgivits den 28 januari 1988.

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

Aukt revisor

Lars lernberg 

Aukt revisor

Ingvar Gullnäs 

F d. landshövding

120

REVISIONSBERÄTTELSE  

mUT"'

Undertecknade, som av regeringen förordnats att sä­som revisorer granska Fjärde Löntagarfondstyrel­sens förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för perioden 87.01.01 -8712.31,

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsät-gärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, resultat-och ba­lansräkningarna, bokföringen eller inventeringen el­ler eljest beträffande löntagarfondstyrelsens förvalt­ning.

Boriänge den 28 januari 1988

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]     Lars lernberg     Ingvar Gullnäs

Aukt revisor

Aukt. revisor

F.d. landshövding

121

Skr. 1987/88:174 Bilaga 6

FLERÅRSÖVERSIKT

Disponerat kapital . 

Investeringar i onoterade

f

ö

retag, marknadsv

ä

rde .

Dito, anskaffningsv

ä

rde ,

Investeringar i noterade

f

ö

retag, marknadsv

ä

rde .

Dito, anskaffningsv

ä

rde*

Differens ('dold reserv"! .

Redovisat resultat**       

Aff

ä

rsv

ä

ridens generalindex

Konsumentprisindex .. 

Belopp i Mkr

7-12-31

86-12-31

85-12-31

84-12-31

1.200

1.093

551

308

76

93

42

0

96

103

42

0

1.547

1,226

753

254

1.449

894

608

266

78

322

145

- 12

304

212

31

4

667,5

724,5

479.7

382,3

170,7

162,3

157,1

148,8

Inkl. courtage och oms

ä

ttningsskatt F

ö

re 

ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna

122

Skr. 1987/88:174 Bilaga 6

i

k

Mkr

2.200

Å

2.100 2.000

/       \

i       \

1.900

/        \

1.800

/           \

1,700

/                    Fondens eget kapital /                      (marknadsv

ä

rde)

1 600

J

1,500

f

1.400

ff                                           Infl. justerat kapital

1,300

/

1,200

/

1.100 1.000

/                                                       Erh

å

llet kapital

/

900

/

800

/

700

/

600 500 400

/

/

300

---------- \------------ 1------------ 1------------ 1------------ 1------------ 1------------ 1------------ 1------------ 1------------- 1---------- 

1984 12-31

1985 04-30

1985 08-31

1985 12-31

1986 04-30

1986 08-31

1986 12-31

1987 04-30

1987 08-31

1987 12-31

123

Skr. 1987/88:174 Bilaga 6

1984   1985   1985   1985   1986   1986   1986   1987   1987   1987 12-31   04-30  08-31   12-31  04-30  08-31   12-31  04-30  08-31   12-31

124

Skr. 1987/88:174

Bilaga 6

KORTFATTADE UPPGIFltR OM DE ONOTERADE FÖRETAG 1 VILKA FONDEN AR DELÄGARE

Företag

Engagemang Mkr

övriga delägare

Verksamhet

Styrelse-representant

Design-Funktion

34,1

DeslgnFunktion Norge A/S K/S Isku Oy

Produktion av kontors-och laboratoriemöbler i Åtvidaberg, Osby, Alvesta, Sölvesborg och Ruda.

SMG

Swedish Machine

Group

25,0

Kalmar Industri AB

Munksjö-gruppen

Sydfonden

Produktion av avancerade verktygs­maskiner för verkstadsindustrin.

Lennart Låftman

Vargön Alloys

15,0

Ingemar Widell Gunnar Löfqvist Ronny[REDACTED_EFTERNAMN] Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Framställning av ferrokrom och ferrokisel.

RFSU Försäljnings­organisation

7,0

RFSU, Riksförbundet för sexuell upplysning

Tillverkning av handikapputrustning. Distribution av preventivmedel

Connova Invest Connovas Vänner

4,4

Sam Sjöberg Per Olof Ekholtz

Äger och rekonstruerar företag. Bedriver konsultverksamhet inom management och finansiering.

Max Gray, adjungerad

Södertuna Konferensslott

3,0

S Carstensen Utvecklings AB Ame Farestveit, Norge Trygg-Hansa m.fl.

Bedriver hotell och konferensservice i 1600-tals slott söder om Gnesta.

Lennart Myren

lämtvarm

2,0

Leif[REDACTED_EFTERNAMN] Kent[REDACTED_EFTERNAMN]

Produktion av värmeutrustning.

Erik Frostberg

Rekonstructa

1,7

lan[REDACTED_EFTERNAMN] Bert Sjölin

Konsultationer, management och bolagsrekonstruktioner.

Nordic Broker House

1,5
[REDACTED_EFTERNAMN] Capital Pronator m.fl.

Penning- och kapital-marknadsmäkleri.
[REDACTED_EFTERNAMN] &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:31.2pt'p class=MsoNormal style='margin-left:2.0pt'> 1,3

Ame Kögel Rekonstructa

Produktion av

medicintekniska

artiklar.

Erik Frostberg

Swedish-Asian Security Export

1,0

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Konsultativ verksamhet inom bevakning och säkerhet.

SweDrug Consulting

0,1

Staffan Sjölin

Säljer medicinska konsulttjänster till U-länder.

125

Nordfonden

(femte löntagarfondstyrelsen)

årsredovisning 1987

127

Skr. 1987/88:174 Bilaga 7

TRE

Å

R I SIFFROR

Mkr

Portt

ö

lioms

ä

ttning

1 M) -

2:.s()-

2.379

: 000 -

 Hh

1 7'M -

  Il

1 soo -

1.251)-

5;

S*!

1 0011 

730 

500 

250 -

',r. -'!.

i-.C,,-=

C; t*"*"'

1985      1986      1987 Q - k(jp      - försäljning

Mkr

Värdepappersportföij, marknadsvärde

1985

J986

1987

Mkr

Mkr

Mkr

Tillskott av grtindkapital tmder året

243

542

691

Tillskott av grundkapital, ackumulerat

551

1.093

1.784

Grundkapitalets nuvärde vid årets slut

581

1.151

1.919

(uppindexerat med konsumentprisindex)

Portföljomsättning

2.251

2.379

1.935

 därf.v köp

1.182

1,441

1,356

 därav försäljning

1.069

938

579

Värdepappersportfölj, anskatfnings-

värden

539

1,158

2.082

Värdepappersportfölj, marknadsvärden

635

1.335

2,052

Dold reserv

+     96

+   177

-     30

Aktieutdelning

8

15

32

Realisationsvinster, netto

83

92

147

Rörelseresultat

76

110

182

Överföring till 1 3 AP-fonderna

13

26

48

Överföring till 13 AP-fonderna,

ackumulerat

16

42

90

Uoråfonåens meåelsram,

Startår

totalt rekvirerat belopp

1984

39S5        39cS6

39S7

t om 1987,1.784 Mkr.

Mkr

Mkr         Mkr

Mkr

Årsmedelram 20.000 basbelopp Ackumulerad likvid eftersläpning, 1 jan Ackumulerad summa att erhålla Årets likviditetsram (rekvirerat belopp) Ackumulerad likvid eftersläpning, 31 dec

400

436

466

482

0

92

285

209

400

528

751

691

308

243

542

691

92

285

209

0

1985      1986      1987

Mkr

Rörelseresultat

200-175-1.50-125-100-75-

76

110

182

1985  1986  1987

128

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

Skr. 1987/88:174 Bilaga 7

Femte l

ö

ntagariondstyrelsen arbetar under namnet Nordfonden. Fondstyrelsens kansli ligger i H

ä

rn

ö

sand och ett operativt kontor finns i Stockholm. F

ö

rutom verkst

ä

llande direkt

ö

ren fmns tre heltids- och en Halvtidsanstalld,

RESULIAT

Verksamheten gav f

ö

r aret ett bokf

ö

ringsm

ä

ssigt 

ö

verskott av 182 Mkr

Fr

å

n bruttoresuitatet avg

å

r 

ö

verf

ö

ring till 1

3 AP-fondstyrelserna med 48 Mkr.

Det reala resultatet f

ö

re

ö

verf

ö

ring till 1

3 AP-fondstyrelserna visar under­skott med 102 Mkr. Efter 

ö

verf

ö

ring uppg

å

r det till 150 Mkr.

Omplaceringar under 

å

ret har medf

ö

rt realisationsvinster (netto) med 147 Mkr. Aktieutdelningarna uppgick till 32 Mkr och r

ä

ntenettot till 9 Mkr

Fondstyrelsens ackumulerade 

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande till resultatkrav f

ö

r hela verksamhetsperioden 1984

1987 uppg

å

r till 114 Mkr

MEDEL

Under 

å

ret har fr

å

n riksf

ö

rs

ä

kringsverket rekvirerats och lyfts 691 Mkr. Vilket in­kluderar 209 Mkr i ackumulerad eftersl

ä

pning fr

å

n tidigare 

å

r.

Totalt har Nordfonden sedan starten 1984 till och med 1987 lyft 1.784 Mkr, vil­ket f

ö

r Nordfonden 

ä

r lika med det disponibla beloppet hos nksf

ö

rs

ä

knngsverket. Vilket framg

å

r av bild sidan 2.

IIKVIDITEI

Vid 

å

rets utg

å

ng tanns likvida medel till ett belopp av 34 Mkr. Fordringar hos fond­kommission

ä

rer f

ö

r oregierade aktielikvider uppgick till 4 Mkr. Mot detta belopp stod oreglerade betalningar med 8 Mkr. Fondstyrelsen har icke n

å

gra l

å

n.

R

ä

ntor fr

å

n likviditetsf

ö

rvaltningen har under 

å

ret uppg

å

tt till 9 Mkr. Den genom­snittliga likviditeten m

å

nadsvis ber

ä

knad har uppg

å

tt till 94 Mkr. Detta ger en 

å

rlig avkastning p

å

9,5 7o.

V

Ä

ROEPAPPERSPORIF

Ö

U

Marknadsv

ä

rdet uppgick till 2.052 Mkr. Anskathiingsv

ä

rdet inklusive courtage och oms

ä

ttningsskatt utgjorde 2 082 Mkr, vilket innebar att portl6l|ens anskaff­ningsv

ä

rde 

ö

verstiger marknadsv

ä

rdet med 30 Mkr.

Portfoi|omsattning under 

å

ret uppgick till totalt 1.935 Mkr, f

ö

rdelat p

å

 k

ö

p 1.356 Mkroch f

ö

rs

ä

ljning579 Mkr.

Nordfonden har under 

å

ret utf

ä

rdat k

ö

poptioner i (

»

betydlig omfattning, endast f

ö

r 622 Tkr.

Stora"k

ö

phar under 

å

ret skett av aktien MoDo, Volvo, Skandia, ABV och Kl

ö

vern

Stora f

ö

rs

ä

tjningarhar under 

å

ret skett i Fermenta, Asea, Holding Finans, Electrolux och Nisses.

De tio st

ö

rsta posterna", r

ä

knat efter marknadsv

ä

rdet per den 31 december 1987, svarar tor 53,4% av aktieportf

ö

ljens v

ä

rde och best

å

r av aktier i Volvo, Marieberg, MoDo, Siab, Korsn

ä

s, Astra, Stora, ABV, Kl

ö

vern och Euroc.

1 nyemissioner har Nord fonden under aret tillskjutit 32 Mkr

INFLYIANDE OCH R

Ö

STR

Ä

IT

Ett Viktigt m

å

l, som Nordfondens styrelse vill medverka till att uppn

å

, ar att de lokala lackliga organisationerna f

å

r det inflytande, som v

å

rt aktieinnehav ber

ä

ttigar till och m

ö

jligheter att ut

ö

va det p

å

samma s

ä

tt som andra st

ö

rre aktie

ä

gare.

Nord fonden h

ä

runder 1987 fortsatt att ta initiativ till informationstr

ä

ffar med f.ickliga representanter. Detta fortsatta arbete kommer att prioriteras 

ä

ven under 1988.

Under 1987 har Nordfonden med egna representanter n

ä

rvarit och ut

ö

vat r

ö

st­r

ä

tt vid 33 st bolagsst

ä

mmor. De fackliga organisationerna har beretts tillf

ä

lle, och genom fullmakt utnvttjat 50% av Nordfondens r

ö

str

ä

tt vid 33 st bolagsst

ä

mmor.

STYRELSE

Styrelsen best

å

r av nio ordinarie ledam

ö

ter och f\Ta suppleanter. Under 1987 har 

å

tta styrelsesammantr

ä

den avh

å

llits och arbetsutskottet har sammantr

ä

tt tern g

å

nger

9    Riksdagen 1987188. I saml. Nr 174

129

RESULTATR

Ä

KNINGAR (TKR)

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 7

Bokföringsmässigt resultat

Aktieutdelningar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader (Notl) Avskrivningar (Not 2) Realisationsvinster Realisationsförluster (Not 3} Nedskrivning av aktier

Rörelseresultat

Nettoresultat tore överföring till 13 AP-fonderna Överföring till 1 3 AP-fonderna (Not 5)

Bokföringsmässigt iwttoreiultat

1987

31.861 8.752

-   5.096

165 186.609

- 39.870

182.091

182.091

- 47,911

134.180

1986

15,351 10.530

-

2.150

-

3.525

68 128.449

- 36.550

-   2.000

n0.()37

110,0.37

-  26.175

83,862

Reall resultat

Nettoresultat före överföring till 1 3 AP-fonderna

Okning/minskning av ej realiserade vinster/förluster

182.091 -206.432

110.037 80.615

Nominellt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

Realt resultat inkl ej realiserade vinster/förluster Överföring till 13 AP-fonderna

Uiuierskott/överskott i förhållande till resultatkrav

24.341 77.314

-101.655 - 47.911

-H 9,566

190.652 - 26.886

163,766 -  26.175

137593

130

BALANSR

Ä

KNINGAR (TKR)

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 7

Tillgångar

Likvida medel

Fordringar hos fondkommissionärer

Fönitbetalda kostnader och upplupna intäkter

Aktier (Not 4)

Övriga värdepapper (Not 4)

Inventarier

Bostadsr

ä

tt

Sunmia tillgångar

1987-12-33

Bokförda

Marknads-

värden

värden

33.583

33,583

4.342

4.342

72

72

2.080.784

2.051.065

1.021

1.000

588

588

2,300

2.300

2,322.690

2,092,950

3986-32-33

Bokf

ö

rda              Marknads­

v

ä

rden                    v

ä

rden

120.421

120,421

4.431

4.431

68

68

1.153,915

1.330,628

4.521

4,.500

203

203

3.460,253

3,283,559

Skuhler och foinikapital

Kortfristiga skulder

Leverantörsskulder

Skulder till fondkommissionärer

Upplupna kostnader och forutbetalda intäkter

Övriga skulder

Skuld till 13 AP-fonderna (Not 5)

Suriuna skulder

420

420

34

34

8,347

8,347

19,084

19.084

942

942

955

955

2.338

2,3.38

39

39

47.911

47.911

26.175

26.175

59.958

59.958

46.287

46.287

Fondkapital

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ackumulerat överskott från föregående år

Ackumulerat överskott i förhållande

till resultatkrav

Årets nettoresultat

Årets underskott/överskott i förhällande

till resultatkrav

Summa fondkapital

Summa skulder och fondkapital

1.784.000

1.919.192

144,552

263.366

134,180

-149,.566

2.062.732

2.032.992

2.122.690

2.092.950

1,092.720 60.690

83,862

3.237.272 1.283.559

1.150.598

125,775

137 591 1.413.964

1.460.251

131

BOKSLUTSKOMMENTARER

skr. 1987/88:174

Bilaga 7

Vid beräkning av realisationsvinster och realisationsförluster vid försäljning av ak­tier har Nordfonden använt sig av genomsnittsmetoden.

Nordfonden har i resultatrakningen en redovisning av det reala resultatet. Allt förlängt gående slutsatser bör ej dras utifrån den reala redovisningen, utan denna bör ses i ett längre tidsperspektiv.

Notl.   FörvaUningskostnader (Thj

19S7

1986

I förvaltningskostnader ingår löner och arvoden

till styrelse, VD och övriga anställda med

1.110

1.055

hlotl.   Avskrivningar (Tkr)

Restvärdet på maskiner och inventarier har

beräknats på sätt som motsvarar 20% avskrivning

per år.

165

68

Not 3.   Reaiisatiou!iförhister (Tkr)

Av realisationsförlusten 39.870 hänföres 37.986

till Fermenta.

132

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 7

Not 4,    Värdepappersinnehav per den 31 december 1987

Antal

Anskaffnings­värde kr

Marknads­värde kr

Kurs

Fondens andel

i % av

Kapital

Röster

Noterade aktier

Verkstäder {19,7%) Alfa Laval B fr Atlas Copco A fr Saab A bu Saab A fr Saab B fr Sandvik A bu Sandvik B fr SKF Abu SKF B fr Volvo A bu Volvo B bu Volvo B fr

Skogtl8,6%]

Korsn

ä

s A

Korsnäs B bu

MoDo A bu

MoDo ser Al bu

MoDo B fr

MoDo Cbu

SCA A bu

SCA A bu Teckn.bevis

SCA B fr

SCA B bu Teckn.bevis

Stora A bu

Handel 12.8%] Catena NK stam bu NK stam fr

200.000

200.000

211.400

100.200

142.500

50.000

330.000

100,000

32.100

75,000

272.000

289,400

50,000

75,000

3.000

95.700

90.000

385.700

48,300

2415

125.100

6.255

325.000

352,000 209 609 139,891

59,446,728 .35.1.55,973 44.425406 21.687.191 32.172.563 8.871.065 51.626.383 31.488.608 11.036,246 26.474,602 86.699,047 97.392.997

42.070,289

62.109.939

59.5.418

26.664,2.50

35.733.799

104,492.476

17.547.479

483.000

29,362,041

1,251,000

116,556,299

30.977.867 9.789.618 5,624.025

50.200,000

251

1,4

31,000.000

155

0,9

31,710.000

150

15.130.200

151

21,517.500

151

0,7

7.000.000

140

46.200,000

140

0,7

23.000.000

230

7.158.300

223

0,5

23,750.000

290

70.448.000

259

79.295.600

274

0,8

44,750.000

895

67.500.000

900

2,3

780.000

260

22.489500

235

22.950.000

255

92..568,000

240

4,9

11,9.30,100

247

555.450

230

30.399,300

243

1.469.925

235

0,3

86,450,000

266

0,7

31,680.000

90

1,7

14,882.239

71

10,072.152

72

1,8

0,0 0,9

0,6

0,8

0,4

1,3

1,4

0,3 0,7

1,7

2,1

133

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 7

Forts. Not 4.

Röster

Antal

Anskaffnings­värde kr

Marknads­värde kr

Kurs

Fondens andel

i % av

Kapital

Fastighets- oeh In/ggbolag 123,2 %]

ABV Abu

121,300

ABV Bbu

94.900

ABV B fr

39,800

BCB

430,200

Klövern A

15.000

Klövern B

385,500

Lundbergs

340.000

Nisses Bbu

65.000

Regnbågen B

113.000

SiabA

282,000

SiabB

240,000

Skånska Bbu

170,000

Övriga 124.0%!

Astra Abu

111.600

Astra A fr

247.200

Astra B fr

147.500

Euroc A

161.700

Euroc B

108.850

Fagerhult Bbu

155,550

Fjällräven B bu

60.000

CullspångB

79.300

Marieberg Abu                           1,055.000

Marieberg A fr

10.000

Orrefors B

450.000

Procordia A bii

32,000

Procordia B fr

8-000

Skandia

520.000

Sydkraft C

30,000

Banker (6,5%l

Handelsbanken

650,000

PK Banken

127.000

SE Banken

370.000

37.172.232 27.040.224 11.137.654 42.021.017 2.737.118 70.343.920 30.053.734 14,716,024 44,301,621 57,133,751 33,034,044 31.522.310

21.906.363 61.774.602 35.084.202 31.811.053 23.532.471 28.147.341

7.206.937 20.809.420 91.362.759

1.267.000 29.083.904

4.824,028

1.206.007 80.493,395

9423.750

70.734.136 27,052.427 47.986.440

36.390.000

300

27.521.000

290

11.542,000

290

3,7

45,171.000

105

2,2

2,775,000

185

71,317.500

185

4,6

44.200.000

130

0,7

24.050.000

370

1,6

45.200.000

400

4,0

66.270.000

235

56.400.000

235

6,3

46.070.000

271

0,3

19.530.000

175

45.732,000

185

26,697.500

181

0,7

43,659.000

270

27,756,750

255

2,3

33,443.250

215

9,6

4,680.000

78

6,0

21.807.500

275

0,8

149.810.000

142

1.400,000

140

4,3

24.300.000

54

18,0

7.744.000

242

1.936.000

242

0,1

70.200.000

135

0,9

14.550.000

485

0,2

58.175.000

89,5

0,5

29464,000

232

0,4

45,140,000

122

0,3

3,9

2,2

1,3 0,2 0,5 0,7

4,7 0,2

0,6

1,8 3,7 1,9 0,5

1,5 2,8

0,1 0,9 0,0

0,6 0,4 0,3

134

Skr.

1987/88: 174

Bilag

a7

Forts. Not 4

Antal

Anskaffnings-

Marknads-

Kurs

Fondens

andel

värde kr

värde kr

i % av

Kapita,

\

Röster

Investmentbolag (3,9 %)

Export Invest Bbu

100,000

7.711.950

10,000.000

100

1,0

0,2

Bahco B

330,000

49.245.596

55,440.000

168

3,1

2,1

Sila

150.000

14.332,650

15,000.000

100

0,9

0,9

Onoteradeahier ll,2%t

1) Balticgruppen A

181.500

9.801,000

9.801.000

1) Balticgruppen B

181.500

9.801,000

9,801.000

24,7

15,3

1) Diös Norra Bygg

77.000

5.037.55S

5.003.000

13,0

13,0

1) Malmfältens Finans B

2.000

200.000

200.000

1,5

0,5

2.080.783 947

2.051,064.766

Övriga värdepapper (0,1 %)

1,2) Ciab förlagslån                                                    1,021.020

1.000.000

3| Optionsbevis Grafotronie                 80                              O

O

3) Optionsbevis Microbike                    44                               O

O

3) Optionsbevis nr 11 Somedic AB

104

_____ 

_____ O

_______ 

_______ O

1.021,020

1,000.000

Summa

'2.081.804.967

2.052.064.766

Under 1987 har courtage erlagts med kr

5.717,809

Under 1987 har omsättningsskatt erlagts med kr  18.840,598 * Inklusive courtage och omsättningsskatt

1)

Onoterade 1987-12-31.

2)

Chalmers Inovation AB föriagsbevis med optionsratt.

3)

Optionsbevis från Chalmers Inovation AB.

135

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 7

Not 5. Överföring till 1 3 Fondstyrelserna ITkr)

Löntagarfondstyrelserna skall varje år överföra en avkastning på 37o av förvaltade medels nuvärde. Nuvärdet beräkna

enligt konsumcntprisindex's förändringar.

IKekv.

Belopp

Index

Beräknat

mgängl

Beräknal

datum

nuvärde 87-12-31

antal dagar

3% per 87-12-31

1/1-87

(1.092,720 grundvärde)

1/1 -87

1,150.598 nuvärde

170,7/162,3

1.210,149

360

.36.304

22/1

15,000

170,7/164,4

15.575

338

4.39

18/2

95.000

170,7/164,4

98.641

312

2,565

23/2

19.000

170,7/164,4

19,728

.307

505

2.3/3

119,370

170,7/164,7

12.3.719

277

2.856

24/4

14.000

170,7/165,1

14.475

246

297

21/5

15.000

170,7/165,2

15499

219

283

24/6

14,000

170,7/164,9

14492

186

225

23/7

17,000

170,7/166,9

17,.387

157

227

.3/8

100.000

170,7/167,8

101,728

147

1.246

19/8

50,000

170,7/167,8

50,864

131

555

28/8

232,910

170,7/167,8

236.935

122

2,409

1.784.000

1.919.192

47.911

136

REVISIONSBER

Ä

TTELSE

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 7

FEMIE LONTAGAIiFONDSlYRElSEN, NORDFONDEN

Undertecknade, som av regeringen f

ö

rordnats att s

å

som revisorer granska Femte L

ö

ntagarfondstyrelsens, Nordfonden, f

ö

r\'altning, f

å

r h

ä

rmed avge revisionsl>er

ä

t-telsef

ö

r

å

rl987.

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, r

ä

kenskaperna, protokoll och andra handlingar, som l

ä

mnar upplysning om l

ö

n­tagarfondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de under l

ö

ntagarfondstyrelsens f

ö

r­valtning st

å

ende tillg

å

ngarna samt vidtagit de 

ö

vriga gransknings

å

tg

ä

rder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvaltnings­ber

ä

ttelsen, resultat- och balansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen eller el|est betr

ä

ffande l

ö

ntagarfondstyrelsens f

ö

rvaltning.

H

ä

rn

ö

sand den 25 februari 1988.

lan Johanson

Auktoriserad revisor

Å

ke Ahlman

Auktoriserad revisor

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktonserjd revisor

137

STYRELSENS ORDF

Ö

RANDE OM 

Å

RET 1987

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 7

I 

å

rets hnansplan framh

å

lls att Sveriges ekonomi i m

å

nga avseenden f

ö

rb

ä

ttrats. Det kan man h

å

lla med om. De stora obalanserna har minskat. Budgetunderskottet har pressats ned. Arbetsl

ö

sheten 

ä

r l

å

g, inflationen har halverats, investeringarna 

ö

kat och soliditeten i industrin f

ö

rst

ä

rkts. Vi kan med fog h

ä

vda att n

ä

ringslivet starkt f

ö

rnyats och att v

å

r industri 

å

ter har stor internationell slagkraft.

Nordfonden kan se tillbaka p

å

 ett h

ä

ndelserikt 'b

ö

rsar'. Den helt dominerande h

ä

ndelsen mtraffade i oktober d

å

 kurserna rasade med 

ö

ver 40%. Den st

ö

rsta finansiella krisen sedan 1929 var ett faktum. B

ö

rsen h

ä

mtade sig emellertid f

ö

r­v

å

nansv

ä

rt snabbt, men det v

ä

ldiga kursfallet bidrog 

ä

nd

å

 till en s

ä

nkning av gene­ralindex med 8% under 

å

ret.

Att Nordfonden mot denna bakgrund kunnat notera ett bokf

ö

ringsm

ä

ssigt

ö

verskott p

å

 182 Mkroch en avkastning p

å

 sin aktieportf

ö

lj klart b

ä

ttre an gene­ralindex f

ö

r b

ö

rsens aktier, 

ä

r mycket tillfredsst

ä

llande. Detta goda resultat har sin fr

ä

msta grund i den ekonomiska utveckling som vi inledningsvis pekat p

å

. Men resultatet visar ocks

å

 att v

å

r verkst

ä

llande ledning agerat skickligt, att den under 

å

ret lorst

ä

rkta organisationen fungerat bra och att v

å

r placeringsstrategi vant framsynt och riktig.

V

å

ra 

ö

kade anstr

ä

ngningar f

ö

r sm

å

f

ö

retagsamheten i Norrland har dock inte givit de resultat vi hoppats p

å

. Detta beror framf

ö

rallt p

å

 den rikliga tillg

å

ngen p

å 

likvida medel som funnits att tillg

å

 inom det ordinarie bankv

ä

sendet. S

ä

kert har ocks

å

den h

ä

ftiga turbulensen kring Handelsbankens optionsavtal med en av l

ö

n­tagarfonderna spelat en viss roll. M

å

nga sm

å

f

ö

retagare blev helt enkelt skr

ä

mda av den h

ä

tska debatten, Under det senaste halv

å

ret har vi emellertid p

å

nyrtb

ö

riat sk

ö

nja en f

ö

rb

ä

ttring i atmosf

ä

ren. Och vi forts

ä

tter of

ö

rtrutet arbetet att n

å

 b

ä

ttre kontakt med de sm

å

- och medelstora f

ö

retagen. Vi ser det som en viktig uppgift. Den informationsbroschyr vi sant ut till 2.200 sm

å

f

ö

retagare 

ä

r bland annat ett led i detta arbete.

V

å

ra utsikter till fortsatta framg

å

ngar i fondens verksamhet under det kommande 

å

ret har givetvis ett direkt samband med v

ä

rldsekonomins och i synnerhet med den svenska ekonomins utveckling. Mycket talar f

Ö

r att den internationella h

ö

g­konjunkturen h

å

ller i sig och att Sverige med sitt stora utlandsberoende kommer att ha nytta av detta. Problem finns emellertid, men de ligger mest p

å

 det inhemska planet. Alltf

ö

r h

ö

ga l

ö

neh

ö

jningar, arbetsmarknadskonflikter och h

ö

gre inflation 

ä

n omv

ä

rlden, kan spoliera v

å

ra chanser och skapa ett s

ä

mre l

ä

ge. 

Å

t detta kan vi 1 Nordfonden inte g

ö

ra mycket. Vi kan bara hoppas p

å

 en fortsatt utbyggnad av fr

ä

mst v

å

r industri och en stabil ekonomisk utveckling.

Under s

å

dana f

ö

ruts

ä

ttningar b

ö

r vi i Nord fonden kunna r

ä

kna med goda resultat 

ä

ven under 1988 Vi harvunnit 

ö

kad erfarenhet, vi har skickliga medarbetare och en organisation som st

ä

ndigt f

ö

rb

ä

ttras. V

å

r verksamhet l

ö

per i smidiga och effek­tiva former. Detta ger oss 

ö

kad trygghet och tillf

ö

rsikt inf

ö

r det kommande 

å

ret.

138

VERKST

Ä

LLANDE DIREKT

Ö

REN OM 

Å

RET 1987

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 7

Om 1986 var ett turbulent 

å

r f

ö

r Nordfonden kan mans

ä

gaatt detta epitet passar 

ä

n b

ä

ttre f

ö

r aktiemarknaden som helhet under 1987. 

Å

ret inleddes med en ov

ä

n­tad kursnedg

ä

ngmed cirka 10% p

å

 en m

å

nad bla f

ö

rorsakad 

ä

ven h

ö

jning i r

ä

nte­niv

å

n. D

ä

refter f

ö

ljde en s

ä

llan sk

å

dad haussemarknad som fram till mitten av oktober f

ö

rde upp kurserna till en niv

å

 37% h

ö

gre

ä

n vid 

å

rsskiftet. Den 19 oktober drabbades v

ä

rldens b

ö

rser av den st

ö

rsta finansiella krisen sedan 1929. Kurserna rasade mer 

ä

n 40% p

å

 kort tid s

å

att 

å

ret avslutades med en generalindexnotering 8% under den vid 

å

rets b

ö

rjan.

Det k

ä

nns tillfredsst

ä

llande att kunna konstatera att Nordfonden 

trots denna extremt oroliga omv

ä

rldsutveckling

 haft ett 

å

r som pr

ä

glats av arbetsro och en under r

å

dande torh

å

ilanden stabil utveckling.

1 fjol

å

rets 

å

rsber

ä

ttelse p

å

pekades att portf

ö

ljens inneh

å

ll, efter stora omstruk­tureringar, vid ing

å

ngen till 1987 ganska v

ä

l speglade den nya placeringspolitik som utarbetats under 

å

ret. Det 

ä

r mycket gl

ä

djande att denna politik varit fram­g

å

ngsrik under det sv

å

ra b

ö

rs

å

ret 1987. V

ä

rdet p

å

portf

ö

ljen har f

ö

rvisso varierat i takt med kurserna, men har under n

ä

stan hela 

å

ret legat p

å

 en niv

å

 v

ä

l 

ö

ver index.

Som framg

å

r av diagrammet h

ä

rintill 

ö

kade b

ö

rsportf

ö

ljen (exkl likviditet och onoterade f

ö

retag) under 

å

ret i v

ä

rde med 2,9%, att j

ä

mf

ö

ra med en minskning f

ö

r generalindex, korrigerat f

ö

r utdelningar, med 5,5%.

Denna f

ö

r Nordfonden positiva avvikelse p

å

 drygt 8% gentemot index f

ö

rklaras av placeringspolitiken som bla inneburit en 

Ö

verrepresentation av aktier inom skogssektorn samt fastighets- och byggbolag. Urvalet av branscher och aktier 

ä

r enligt v

å

r mening viktigare 

ä

n graden av likviditet f

ö

r en l

å

ngsiktigt god v

ä

rdeut­veckling av portf

ö

ljen. Vi har d

ä

rf

ö

r i 

å

rets redovisning valt att lite n

ä

rmare kom­ mentera portf

ö

ljens branschsammans

ä

ttning p

å

sidorna 6 och 7.

En av l

ö

ntagarfondernas huvuduppgifter 

ä

r att bidra till en b

ä

ttre f

ö

rs

ö

rjning av riskkapital till mindre och medelstora f

ö

retag. Under b

ö

rjan av 1987 f

ö

rst

ä

rkte d

ä

rf

ö

r Nordfonden de personella resurserna f

ö

ratt kunna f

ö

ra en aktivare politik inom omr

å

det onoterade f

ö

retag. Som en f

ö

ljd h

ä

rav kunde fonden under 1987 genomf

ö

ra ett antal aff

ä

rer av betydelse f

ö

r f

ö

retag inom regionen.

Balticgruppen AB i Ume

å

, en f

ö

retagsgrupp med tv

å

 huvudverksamhetsomr

å

den, utveckling och tillverkning av hanterings- och transportutrustning samt framst

ä

ll­ning av mekanisk massa, har genom en riktad emission till Nordfonden tillf

ö

rts 20 Mkr, motsvarande 25%avaktiekapitalet. H

ä

rut

ö

ver har fonden option att teckna aktier f

ö

r ytterligare 10 Mkr.

Nordfondfn har ocks

å

 deltagit vid omstruktureringen av Di

ö

skoncernen genom att teckna aktier f

ö

r 5 Mkr vid bildandet av Di

ö

s Norra Bygg AB. Fonden blir h

ä

r­med n

ä

st st

ö

rsta 

ä

gare i bolaget med 13% av aktiekapitalet.

r A pr Mi

" Avkastiiiiif; for (oiuien BtTakiiEiiiLeii iniielattarbors-pnrtl()l)ens(e\kl likviditet och onoterjde loretig) v.irdeokiinij;, vinster och torluster p.i s

å

lda aktier samt aktieutdeininjjar

= Altarsvarideiis generalindex korn>;erad for indelning

139

Lika intressant som nysatsningarna 

ä

r kanske att fonden avslutat sitt engage­mang i Tr

ä

trappor AB i jslorsjd p

ä

 ett f

ö

r h

ä

da parter framg

å

ngsrikt s

ä

tt. Efter att under ett par 

å

r ha st

ö

ttat f

ö

retaget med riskkapital, under en rekonstruktions­period, kan fonden nu a\'\'eckla sitt innehav med en god realisationsvinst. Tr

ä

trappor blir p

å

 nytt ett lokalt 

ä

gt foretag med f

ö

rb

ä

ttrad ekonomisk stabilitet.

F

ö

r att ytterligare f

ö

rb

ä

ttra kontakten med de mindre tich medelstora f

ö

retagen haren informationsbroschyr om fondens verksamhet uts

ä

nts till 2.200 f

ö

retagare i Norrland. 1 samma syfte har Nordfonden ocks

å

å

tagit sig att bli en av huvudspon­sorerna av kampanjen f

ö

r OS i 

Ö

stersund.

0/

40- 35 

30-2.5-

 Nordfondens bransch-f

ö

rdelning 87-12-.M

CD - B

ö

rsens branschfordelning enligt Aff

ä

rsv

ä

rlden 87-12-31

tuJW

Verkstad        Skug        Handel     Fastighet,     Ovnga           inv.          Banker

Bygg

Vid utg

å

ngen av 1987 hade Nordfondens portf

ö

lj fortfarande en egen 'profil" j

ä

mf

ö

rt med branschsammans

ä

ttningen i generalindex. Vi bed

ö

mer att skogsbola­gen st

å

r inf

ö

r en period av fortsatt god l

ö

nsamhet. V

å

r uppfattningaratt aktie­marknaden under h

ö

sten 

ö

verreagerat p

ä

 faran f

ö

r en snabb konjunkturf

ö

rs

ä

mring f

ö

r skogsprodukter, f

ö

ranledd av en l

ä

gre tillv

ä

xt i v

ä

rldsekonomin. Vi tror ocks

å 

att byggsektorn g

å

r mot en period av god syssels

ä

ttning vilket f

ö

rklarar den h

ö

ga andelen fastighets- och byggbolag

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 7

Kurt[REDACTED_EFTERNAMN]

Veikstallaiulediiekte

140

PORTFÖLJEN

Skr. 1987/88: 174

Bilaga 7

Det säkraste sättet att uppnå det avkastningskrav som fastställts av riksdagen är enligt Nordfondens mening att komponera en aktieportfölj som långsiktigt över­träffar värdeutvecklingen för börsen som helhet, dvs generalindex. Avgörande för framgång i detta avseende är urvalet av branscher och enskilda företags aktier I portföljen snarare än graden av likviditet.

VERKSI

Ä

DER

Verkstäderna är jämte skog den viktigaste branschen inom svensk exportindustri. Branschen har som helhet utvecklats klart sämre än generalindex under de senaste två åren. Här har Nordfonden dock valt att upprätthålla ungelär samma andel som index fast fördelad på färre företag. Volvo och Saab stär för mer än hälften av verkstadsinnehaven i vår portfölj. Detta har sin grund i att de båda bilföreta­gen, enligt vår bedömning, skal! kunna upprätthålla mycket goda resultat under de närmaste åren. Bl a beror detta pä en genom valutakurserna stärkt konkur­renskraft gentemot huvudkonkurrenterna i Västtyskland och lapan. För Volvo, som är portföljens största enskilda innehav, tror vi att framgångar framförallt inom lastvagnar och livsmedelsgruppen skall kunna uppväga de resultatförsäm­ringar, som kan förutses på personvagnssidan beroende av den lägre dollarktirsen.
[REDACTED_EFTERNAMN]

Nordfonden har under hela 1987 varit överrepresenterad inom skogsindustrin. Vid årets ingång utgjorde branschens vikt i vär portfölj 16,8% att jämföra med 9,7% 1 generalindex. Vid årets slut var motsvarande siffror 18,6% respektive 9,4%. Bakgrunden till denna tro på den svenska skogsindustrin ligger i den klart förbättrade balansen i efterfrågan och utbud på skogsprodukter, som vi bedömer ännu inte diskonterats i kurssättningen av skogsaktier. Efterfrågan på papper och massa fortsätter att växa, minst i takt med BNP. På massa är inga mer bety­dande kapacitctstillskott att vänta förrän in pä 1990-talet och även för tidnings­papper är marknaden balanserad. Samtidigt är världslagren ovanligt låga.

Det förefaller alltså som om skogsbolagen kommer att fortsätta att utvecklas väl trots en föiAäntad avmattning i konjunkturen.

HANDEL

Handelsgruppen är en av de minsta branscherna på börsen och väger bara 2,9% i index. Nordfondens portfölj har ungefär samma andel med tyngdpunkt på de fastighetsagande bolagen Catena och NK, där den relativa andelen realtillgångar är betydande. För branschen som helhet gor annars en hög värdering av det egna kapitalet att kurserna ar känsliga även för temporära resultatnedgångar.

FASTIGHET OCH BYGG

Fastighets- och byggbranschen utvecklades bäst av alla under fjolåret och ar också överrepresenterad i portföljen. Tyngdpunkten av innehavet ligger för vår del på bolag med mer omfattande inslag av entreprenadverksamhet som ABV, SIAB, Lundbergs och Skånska.

141

Aktiviteten p

å

 byggmarknaden i Sverige 

ä

r h

ö

g och bolag med utlandsverk-                    Skr.  1987/88: 174

samhet kommer sannolikt att gynnas av de stimulanser som kan f

ö

rv

ä

ntas i                                11 "1      7

flera v

ä

stekonomier.                                                                                                         Bilaga /

BANKER

Banker som st

å

r f

ö

r ca 8% i index har under 

å

ret varit n

å

got underrepresenterade i portf

ö

ljen. Efter de f

ö

rluster som tagits p

å

 m

å

nga h

å

ll inom banksektorn, ett resultat av turbultnsen p

å

 aktie- och optionsmarknaden, kan man nu g

ö

ra bed

ö

mningen att utvecklingen blir stabilare. Nordfonden har koncentrerat sitt innehav p

å

 de tre storbankerna med n

å

gon 

ö

vervikt for den kostnadseffektiva Handelsbanken. Under f

ö

rsta delen av 1988 har ocks

å

 bankernas vikt i portf

ö

ljen ut

ö

kats n

å

got.

INVESTMENTBOLAG

Investmentbolagen utg

ö

r en mycket liten del av Nordfondens portf

ö

lj j

ä

mt

ö

rt med b

ö

rsen som helhet. Orsaken 

ä

r fr

ä

mst att fonden l

ä

ttare kan p

å

verka urvalet av branscher och enskilda aktien portf

ö

ljen genom ettdirekt

ä

gande.

Ö

VRIGA

Ovnga gruppen, som p

å

b

ö

rsen representerar ca 36% av b

ö

rsv

ä

rdet, utg

ö

r'bara' 24%) av Nordfondens portf

ö

lj. Gmppen 

ä

r som namnet antyder mycket heterogen och h

ä

r

ä

r det snarast v

å

r tro till enskilda f

ö

retag som styr urvalet.

St

ö

rstainnehavet

ä

r Marieberg, som under ett flertal 

å

r h

ä

ften mycket god utveckling. Kombinationen av en kassagenererande tidningsr

ö

relse, vars 

ö

ver­skottsmedel placeras i fastigheter och aktier, har visat sig ge en mycket god ut­vecklingtill m

å

ttlig risk.

Astra 

ä

r trots en h

ö

g v

ä

rdering av det egna kapitalet nummer tv

å

 i storlek tack vare snabb tillv

ä

xt och uth

å

llig h

ö

g l

ö

nsamhet. H

ä

r finns ocks

ä

chans till genom­brott f

ö

r nya produkter under de n

ä

rmaste 

å

ren. Euroc l

ä

r gynnas av den goda byggkonjunkturen och Skandia bed

ö

ms kunna f

å

 en positiv resultatutveckling efter ett par mindre goda 

å

r. 

Ä

ven h

ä

r ger omfattande realv

ä

rden i fastigheter och aktier viss stabilitet och god riskspridning.

ONOTERADE F

Ö

RETAG

Nordfonden har under verksamhets

å

ret 1987 intensifierat sina kontakter med sm

å

-och medelstora f

ö

retag. V

å

r avsikt 

ä

r att tillf

ö

ra riskkapital och d

ä

rmed 

ö

kad v

ä

xt­kraft.

Produktionsinriktade f

ö

retag utg

ö

r den prim

ä

ra m

å

lgruppen. Investeringar i onoterade f

ö

retag skall f

ö

lja kravet p

å

 en real avkastning samt vara syssels

ä

ttnings-och produktionsbefr

ä

mjande.

Ett bra exempel p

å

en s

å

dan investering 

ä

r Nordfondens engagemang i Baltic­gruppen AB i Ume

å

.

Onoterade f

ö

retag utg

ö

r en mindre del av portf

ö

ljen. V

å

r ambition 

ä

r, att den delen skall v

ä

xa under de kommande verksamhets

å

ren.

142

Allmänna pensionsfonden

Sammanställning av

delfondemas verksamhet 1987

143

AP-FONDENS F

Ö

RVALTNING

Skr. 1987/88:174 Bilaga 8

Allmänna pensionsfondens (AP-fondens) förvaltning handhas av to­talt nio styrelser, vilka represente­rar arbetsgivare och arbetstagare på den svenska arbetsmarknaden. Sty­relsernas ledamöter förordnas av regeringen. Varje fondstyrelse ut­gör en självständig delfond vars för­valtning regleras genom ett av riks­dagen fastställt reglemente (lag med reglemente för allmänna pen­sionsfonden. 198.:1092. med senas­te ändring 1987:1326).

AP-fonden tillkom år 1960 som en följd av att riksdagen våren 1959 fattat beslut om införandet av lag­fäst allmän tilläggspension (ATP). Trots att pensionsreformen forma­des som ett rent fördelningssystem och inte ett premiereservsystem, in­gick en betydande fondbildning som en viktig del i ATP-systemets tippbyggnad. Fondbildningen moti­verades av det samhällsekonomiska intresset av att hälla uppe sparandet i ekonomin. Införandet av lagfäst tilläggspension medförde bl a en minskning av sparandet i de preniie-reservsystem som var under ulveck­ling. Samtidigt ökade kraven på sparande och investeringar för att skapa underlag för framtida pen­sionsutfästelser.

Fr o m 1960 inleddes avgiftsupp­börden till ATP i form av arbetsgi­varavgifter till förslå, andra och tredje fondstyrelserna inom AP-fon­den. Dessa styrelser har alt förvalta inflytande avgiftsmedel och att till­handahålla medel som erfordras for utbetalning av ATP-pensionerna inkl administration av ATP-syste­met. Utbetalningarna inleddes un­der 1963.

Förmånerna inom ATP-systemet utgår i form av ålderspensioner, dvs tillägg till den allmänna folkpensio­nen enligt av riksdagen fastställda normer, samt i form av förtids- eller familjepensioner. Dessa förmåner utbetalas av första-tredje fondsty­relserna. Denna del tillsammans med folkpensionerna administreras av riksförsäkringsverket och utbe­talningen till de enskilda pensions-tagarna gär via försäkringskassor­na. ATP-förmånerna står i bestämt

förhållande till individernas pen­sionsgrundande inkomster under deras aktiva tid, men är oberoende av under denna tid inbetalda avgif­ter. Fördelningssystemet, dvs de di­rekta överföringarna till pensio­närskollektivet via arbetsgivaravgif­ten, gör det tekniskt enkelt för riks­dagen att fatta beslut t ex om frågor som rör förmånernas nivå och vär­desäkring.

Under 1974 inrättades en fjärde fondstyrelse inom AP-fonden. Här­igenom breddades fondens place­ringsmöjligheter till att, vidsitlan av de tre första fondstyrelsernas pla­ceringar i räntebärande instrument, även omfatta aktier och andra vär­depapper på riskkapitalmarkna­den. Fr o in 1984 har denna inrikt­ning ytterligare förstärkts genom att första-femte löntagarfondstyrel­serna (löntagarfonderna) inordnats i ATP-systemet.

Utvecklingen under 1987

Enligt AP-fondens reglemente (17 §) åligger det de tre första fondstyrelserna att årligen samman­ställa en gemensam verksamhets­översikt för samtliga delfonder. Översikten har i det följande utfor­mats till en sammanfattande redo­visning av de nio delfondernas förvaltningsberättelser. För mer de­taljerade uppgifter hänvisas till re­spektive fondstyrelses årsredovis­ning för 1987. Därutöver avger riks­försäkringsverket och riksrevi­sionsverket utlåtanden över fjärde fondstyrelsens och löntagarfondsty­relsernas förvaltning av medel.

AP-fondens utveckling under 1987 visar en något splittrad bild. Inflationstakten var förhållandevis låg (4.2%) varför reallöneutveck­lingen var gynnsam. Marknadsrän­tan steg under året med närmare 1%. Direktavkastningen på lång­fristiga räntebärande placeringar var drygt 11%. Den reala avkast­ningen för första-tredje fondstyrel­sernas placeringar blev närmare 7%.

Aktiemarknaden uppvisade en synnerligen växlande kursutveck­ling. Den nedåtgående trend som

märktes i slutet av år 1986 fortsatte under januari ined ett kursfall på närmare 15%. Därefter steg aktie­kurserna oavbrutet till en högsta notering på index i oktober med en uppgång på ca 60% sedan januari. Därefter sjönk kurserna drastiskt fram till årsskiftet vilket resulterade i att totalindex för helåret 1987 sjönk med drygt 8%.

Vid slutet av 1987 uppgick den samlade marknadsvärderade kapi­talbehållningen inom AP-fonden till 318 mdkr. Detta kan jämföras med försäkringsbolagens tillgångar som uppgick till 333 mdkr eller den i Sverige placerade statsskulden vid årets slut, 496 mdkr.

Under 1987 växte AP-fondens samlade kapital (marknadsvär­derat) med 25.6 mdkr eller med 8.8%. vilket väsentligt översteg prisstegringstakten under året.

Det är 1-3 fondstyrelserna som svarar för hela ökningen om hänsyn tas till kapitaltillskottet. Dels ökade avkastningen med drygt 10%. dels ökade de orealiserade värdena i de räntebärande papperen (dolda re­serven) med ca 1.4 mdkr. Däremot innebar kursnedgången på aktie­marknaden år 1987 att den dolda re­serven i värdepappersportföljen minskade med drygt 3.1 mdkr för fjärde fondstyrelsen och löntagar­fondstyrelserna sammantagna. Det­ta påverkade den marknadsvärde­rade kapitalbehållningen negativt och innebar att fondkapitalet sjönk med ca 1,5 mdkr om en korrigering görs för kapitaltillskottet under året för dessa fonder.

Förändringar i placeringsregle­mentet

Under 1987 gjorde AP-fondens tre första fondstyrelser en framställan till regeringen om att få utvidga pla­ceringsmöjligheterna. Framställan gällde möjligheten att lämna direk­ta lån till privata bolag och ekono­miska föreningar samt att förvärva fast egendom.

Fjärde fondstyrelsen gjorde ock­så under året en framställan om oli­ka förändringar i reglementet i syfte att effektivisera fondförvaltningen.

144

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Framställningarna kopplades av regeringen samman med vissa andra förslag till ändringar av reglementet för allmänna pensionsfonden och framlades i en proposition till riks­dagen i slutet av 1987. Riksdagen har beslutat om reglementsändring-arna, som trätt i kraft den 1 februari 1988. De innebär sammanfattnings­vis följande:

Första-tredje fondstyrelserna har fr o m den 1 februari 1988 möjlig­het att lämna direktlän till bolag el­ler föreningar utan borgensförbin­delser från staten, kommun eller därmed jämförlig samlällighet. Möjligheten begränsas till att avse ett sammanlagt belopp om fem pro­cent av anskaffningsvärdet på de tillgångar som en styrelse förvaltar. Lånen är i princip avsedda för före­tag som har obligationsmarknaden som alternativ för sin upplåning. Vidare skall första-tredje fondsty­relserna få möjlighet att i place­ringssyfte förvärva fast egendom. Detta kan ske antingen genom di­rekta förvärv eller genom förvärv av samtliga aktier i ett renodlat fastig­hetsbolag. Även denna möjlighet är begränsad till ett sammanlagt be­lopp om fem procent av anskaff­ningsvärdet på de tillgångar som en styrelse förvaltar.

Fjärde fondstyrelsen får utfärda och förvärva standardiserade köp-

och säljoptioner i aktier. Vidare har fjärde fondstyrelsen fått rätt att för­värva andelar i svenska kommandit­bolag och därmed inte enbart in­strument knutna till aktiebolagsfor­men. Fondstyrelsen får dock inte -vilket är naturligt m h t verksamhe­tens inriktning och natur - vara komplementär i ett kommanditbo­lag. När det gäller förvaltning av likvida medel har det tillgängliga området utvidgats från att gälla vis­sa specifierade kortfristiga instru­ment till att också omfatta andra räntebärande värdepapper med hög likviditet, avsedda för den allmänna marknaden. Denna ändring ger fondstyrelsen möjlighet till korta placeringar i långfristiga instru­ment, t ex obligationer Nämnda förändringar betr likviditetsförvalt­ningen gäller även för löntagarfon­derna.

Till samtliga fondstyrelsers ärsre­dogörelser skall fogas resultat- och balansräkningar, som är uppställda efter reala principer fr o m verk­samhetsåret 1988. Dessutom skall riksdagens granskning utvidgas till alt avse samtliga fondstyrelsers förvaltningsberättelser. Formellt överlämnas årsredovisningen ge­nom en skrivelse från regeringen till riksdagen i samband med att komp­letteringspropositionen läggs. Riks-

dagsledamöterna får därmed möj­lighet att avlämna motioner med anledning av skrivelsen.

Real redovisning

Skälet till att en s k real redovisning nu införs är främst att erhålla en bättre belysning på det reala avkast­ningskrav som har ålagts löntagar­fondstyrelserna och fjärde fondsty­relsen. Även om det inte finns något motsvarande krav för första-tredje fondstyrelserna har det ansetts önskvärt att få en enhetlig redovis­ning av fonderna inom ATP-syste­met. Det kapital som har ställts till fondstyrelsernas disposition skall i en real redovisning justeras med hänsyn till inflationens inverkan. Inflationens urholkning av kapitalet skall på sikt kompenseras med att avkastningen på kapitalet ökar i motsvarande grad. För fjärde fond­styrelsen och löntagarfondstyrelser­na gäller, alt man dessutom skall in­leverera en avkastning på 3% på nuvärdet av de tilldelade medlen till första-tredje fondstyrelserna. I en real redovisning redovisas således resultatet med hänsyn tagit till marknadsvärdet på tillgångarna och därefter dras elt belopp motsva­rande inflationens inverkan bort. Det som därefter återstår kallas re­alt resultat.

10   Riksdagen 1987188. 1 saml. Nr 174

145

Real resultaträkning för Allmänna Pensionsfonden 1987 Mkr

Skr. 1987/88: 174

(marknadsvärden)

Bilaga 8

Första-tredje

Fjärde

Löntagai

r-

fondstyrelserna

fondstyrelsen

fondstyrelserna

Summa

1987   1960-1987

1987

1974-1987

1987   1984-1987

1987

1960-1987

Nettoresultat

31534"   250 880

961

5 239

1000

1832

33 495

257 951

Ökning/minskning av

ej realiserade

kursvinster/förluster

-H427      -6 261

-1629

4 887

-1 .521

-18

-1723

-1 392

Nominellt resultat

(inkl orealiserade

vinster/förluster)

32 961     244 619

-668

10 126

-521

1814

31772

256 559

Uppindexering av

grundkapitalet med

konsumentprisindex

-11004   -221824

-216

-2 240

-371

-664

-11591

-224 728

Realt resultat

21957      22 795

-884

7 886

.    -892

1 150

20 181

31 831

Överföringar till

fondstyrelse l-l 

II

-132

-947

-231

-440

-363

-1 387

Underskott/överskott

i förhällande till

resultatkrav

21957      22 795

-1016

6 939

-1 123

710

19S18

30 444

1) Fondslyrclscrnas ncitoresultai korrigerat for lillskjulel grundkapital. Grundkapiialct har for forsta-lredjc fondslyrcKcn definierats som avgifter /.pensionsutbelalningar / administrationskostnader for ATP-systemcl.

Rea! balansr

ä

kning f

ö

r Allm

ä

nna Pensionsfonden 1987-12-31 IVIkr (marknadsv

ä

rden)

Forsta-femle

For

sta-tredje

Fjärde

löntagarfond-

fondstyrelserna

fondstyrelsen

styrelserna

Summa

Tillgångar

Banktillgodohavanden, kortfr. plac.

7719

1220

452

9.391

Övriga kortfr. fordr.

12 329

1

42

12 372

Värdepapper

Obligationer, reverser m m''

277 144

277 144

Aktier, konv. skuldebrev m m

10 441

9 557

19 998

Summa tillgängar

297 192

11662

10 051

318 905

Skulder

Kortfristiga skulder

13

136

.342

491

Fondkapital

297 179

11526

9 709

318414

Uppindexerat grundkapital

274 384''

4 588

8 999

287 971

Ack. överskott från föregående år

838

7 954

1833

10 625

Årets underskott/överskott

21957

-1016

-1 123

19818

Summa skulder                                        297 192           11662              10 051        318 905

1)

Marknadsv

ä

rdering enbart for obligationer och f

ö

rlagsl

å

n

2)

Inkl balanserade lonlagarfondsmedcl p

å

 1 387 mkr Grundkapiialel har for forsta-ttedjc fondsiyrclsen definierats si>m ;ivgiftcr   / pcnsionsuEbcialningar / adminisiralionskoslnader for ATP-syslemci

146

Allm

ä

nna Pensionsfondens utveckling 1983-1987 Mkr

F

ö

rsta, andra och  Fj

ä

rde fond-   Lontagar-       AP-fonden

tredje fondstyrelserna        styrelsen                 fonderna totalt

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Fondkapital 31.12.1983 ansk. v

ä

rde

Fondkapital 31.12.1984

Fondkapital 31.12.1985

Fondkapital 31.12.1986

Tillskjutet grundkapital 1987 Nettoresultat 1987

Fondkapital 31.12.1987 ansk. v

ä

rde

Fondkapital 31.12.1986 markn. v

ä

rde Fondkapital 31.12.1987 markn. v

ä

rde

219312,6

3 075,5

222 388.1

240 094,9»

3 728.0

1 532,8

245 355,7

259 596,5"

4 121,8

2 892,6

266 610.9

280 989,4')

5 609,8

6 087,3

292 686.5

./.   '8 828.0-' 31 534.3'»

200,0 829,3

2 871.4 769,0

./.5 756,6 33 132,6

303 695,7*1

6 639.1

9 727,7

320 062,5

273 124,2 297 179,0

12 125,8 11 526,0

7 590,1 9 708,3

292 840,1 318 413,3

1) Hai inkluderas reserverade lontagarfondsmedcl i de tre f

ö

rsta fondstyrelsernas fondkapital.

2)               Avgifter   /. pcnsionsutbetalningar ./  administrationskostnader f

ö

r ATP och 

ö

kning i reser\'erade lontagarfondsmcdel (43 929,5 .

53 H()0.8 ./ 343.2 -I- 1 386.5 = ./. 8 S28.0)

3} Fondstyrelsernas nettoresultat korngerat for tillskjutet grundkapital. 4) Inkl reserverade loniagarfondsmedel.

Allm

ä

nna Pensionsfondens totala placeringar 31.121987

(Mkr, anskaffningsv

ä

rlden)

F

ö

rsta, andra och      Fj

ä

rde fond-        Lontagar-   AP-fonden

tredje fondstyrelserna      styrelsen          fonderna        lotall '      %

Penningmarknadsplaceringar                         7 719

Obligationer m m                                     232 265

Reversl

å

n, refinansieringsl

å

n                       51 139

Aktier, konvertibler och optionsr

ä

tter mm             

1220             464       9 403    3.0

~                 

    232 265  75,4

-                  

     51 139  16,7

5 554         9 576     15 130    4,9

Summa placeringar

291 123

10 040  307 937 100,0

AP-fondens totala kapitalbeh

å

llning enl 

å

rsboksluten 1987 uppgick till 32U (1(S3 mkr. Differensen genlemot de redovisade placeringarna forkliiras fr

ä

mst av de tre f

ö

reta fondstyrelsernas raniefordnngar (|mf upplupna inlakier i balansr

ä

kningen)

V

ä

rdepappersportf

ö

ljerna 31.12 respektive 

å

r

(Mkr)

F

ö

rsta, andra och         Fj

ä

rie fond-            Lontagar-       AP-fonden

tredje fondstyreherna"      slyr-lsen"'            fonderna'             totalt

31.12.1985:

178 860

7 516

3 079

189 485

192 952

3 4; 4

2 638

199 074

203 866

11251

7 053

222 169

211554

4 73a

5.551

221 8.39

226 007

10441

9 557

246 011

232 265

5 554

9 576

247 395

Summa marknadsv

ä

rde

Summa anskaffningsv

ä

rde

31.12.1986:

Summa marknadsv

ä

rde

Summa anskaffningsv

ä

rde

31.12.1987

Summa marknadsv

ä

rde

Summa anskaffningsv

ä

rde

1)  Innehav av (tbligations-. partial- oeh f

ö

rlagsl

å

n   (E| reverser eller refinansieringsl

å

n)

2)  Innchuv av akiicr. konvertibler och optionsr

ä

tter

147

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

DE TRE F

Ö

RSTA FONDSTYRELSERNA

Nyplacerings-

Medelav-

ränta

kastning

(%)

(%)

6,4

5,7

7,4

6,6

8.8

7,2

12,1

9.1

13,8

9.8

13,1

10.3

12.6

10.8

12.1

11,2

12,3

11.6

11,3

11.5

11,4

11,2

Nyplaceringsr

ä

nta, medelavkastning 1965-1987.

Första, andra och tredje fondstyrelserna. Redovisningen är baserad på tillgångarnas an­skaffningsvärden.

ATP-systemets utveckling året 1987 innebar fortsatl höga anspråk på fondens avkastning. Den del av pensionerna som betalas med fon­dernas avkastning steg till 9.9 mdkr (f å 9,3 mdkr). Den totala ATP-av-giftens storlek uppgick lill 10,2% (10,0). För innevarande år har riks­dagen beslutat om en höjning av av­giften till 10,6%. Trots avgiftshöj­ningen beräknas andelen pensioner som betalas via avkastningen att öka.

Fondernas avkastning steg 1987 till 31,3 mdkr (30,0) motsvarande en genomsnittlig direktavkastning på långfristiga placeringar på 11,2%. Det innebär en real avkast­ning på ca 7%. Fondernas place­ringsverksamhet har sedan avregle­ringen av den svenska kreditmark­naden karaktären av en förmögen­hetsförvaltning baserad på övervä­ganden om risk och förväntad av­kastning. De inlåsningseffekler i portföljförvaltningen som tidigare förekom har minskat genom fram­växten av fungerande finansiella marknader. Anspråken på fondens avkastning växer snabbt framöver bl a genom atl antalet pensionsbe­rättigade ökar liksom deras genom­snittliga pensionspoäng. Till detta kommer också en högre genom­snittlig livslängd och en ökad andel förvärvsarbetande kvinnor. Sam­mantaget gör delta att ATP-utgif­terna beräknas öka kraftigt.

De tre första fondstyrelsernas placeringsmöjligheter 1987 var ge­nom fondlagstiftningen begränsade till vissa instrument - väsentligen räntebärande obligations- och för­lagslån och direktlån (reverslån) till ett antal mellanhandsinstitut och till den statliga och kommunala sek­torn. Härtill kommer refinansie­ringslån till banker (för refinansie­ring av företags återlån av ATP-av­gifter) samt kortfristiga penning­marknadsplaceringar.

Efter de framställningar fondsty­relserna har gjort om placerings-utvidgningar i syfte alt öka avkast­ningen, har riksdagen beslutat att fr o m 1988-02-01 ge fondstyrelser­na möjlighet att placera i fast egen-

dom och ge direktlån till bolag och föreningar. För att förbättra finansi­eringen av ATP-systemel har också fondstyrelserna aktualiserat en av­giftsväxling mellan folkpensionsav­giften och ATP-avgiften. Behovet av medel till folkpensioneringssys­temet vid oförändrade regler kom­mer alt minska, vilket skapar ut­rymme för en ökning av ATP-ande­len.

Fondkapitalet har under 1987 ökat med 7.6% (8.2). Marknads­räntorna har stigit med nära 1 pro­centenhet under 1987 vilket har bi­dragit till ökningen. Fondkapitalet har 1987 ökat ocksä genom kursvinster vid försäljningar av marknadspapper uppgående till 404 mkr.

Tillväxten i de tre fondstyrelser­nas placeringar (anskaffningsvär­den) uppgick 1987 till 20,6 mdkr (20,8). Bruttoplaceringarna var vä­sentligt större än placeringstillväx­ten eller 97,3 mdkr (90,0). Omsätt­ningshastigheten i portföljen är ett mått på hur aktiv portföljhantering­en har varit, men avspeglar även amorteringar och förfall av uteslå­ende reverslån och obligationer.

1965 1970 1975 198U 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987

Placeringstillväxten på 20.6 mdkr, som i princip utgör summan av influtna avgifter och räntein­komster minus utbetalda pensions­medel, var av samma storleksord­ning som under 1986. Hela place­ringstillväxten gick till förvärv av

obligationer medan övriga place­ringsformer låg i stort sett oföränd­rade eller minskade. Under 1987 nettoförvärvades sålunda obligatio­ner för 21,0 mdkr. Reversutlåning­en sjönk med 2,5 mdkr och refinan­sieringslånen till näringslivet mins­kade med 2,0 mdkr. De kortfristiga placeringarna i form av penning­marknadspapper ökade under det gångna året med 4,4 mdkr. Av de tre första fondstyrelsernas totala placeringar på marknaden 291 mdkr vid slutet av 1987 - svarade bostadssektorn för hela 49% (47). Statens andel var 27%. (26), kom­munerna svarade för 4% (5) och nä­ringslivet för 17% (22). Penning­marknadsplaceringarna uppgick till 3%(1).

Portföljens fördelning på olika låntagargrupper och placerings­objekt framgår av redovisningen på sid 13. Där redovisas även port­följens marknadsvärden och för­ändringar i dessa under 1987.

Svängningar i fondens redovisade marknadsvärden är en direkt följd av räntefluktuationer på kredit­marknaden och påverkar fondsty­relsernas totalavkastning (direktav­kastning plus beräknad värdeför­ändring).

AP-fondens avkastning redovi­sad på det sätt som försäkringsbola­gen gör, blev för 1987 12,6%. Av­kastningsberäkningen innehåller såväl periodiserad ränta som reali-

148

Avkastningsber

ä

kningar f

ö

r vissa tillg

å

ngslag 1985-1987

(Procent)______ 

_______________________ 

1985

1986

_____________ 

1987

Obligationer, förlagslån, penningmarknadsplaceringar:

- Periodiserad ränta

12.6

12.7

12.0

-Värdeförändring

-2.9

4.1

0,6

Totalt

9,7

16,8

12,6

Avkastningsber

ä

kningen avser fondens obiigationsportloij samt kortfristiga placeringar S

å

v

ä

l periodiserad ranta som redovisad vardeforandnng 

ä

r genomg

å

ende ber

ä

knad med utg

å

ngspunkt i tillg

å

ngarnas marknadsv

ä

rden Redovisningen ar j

ä

mf

ö

rbar med de avkastningsber

ä

kningar forsaknngsbolagen regelm

ä

ssigt presenterar f

ö

r motsvarande tillg

å

ngsslag

serade och orealiserade värdeför­ändringar.

Av tabellen framgår avkastningen för åren 1985-1987. Den periodise­rade räntan har varit i stort sett oförändrad under åren. Visserligen minskade den periodiserade räntan under 1987 till 12,0%. Detta är ett utslag av att fondens innehav av ob­ligationer från början av 1980-talets period av höga räntor, successivt har minskat. Omsättningen i port­följen genom amorteringar, förfall

och räntejusteringar i ett lägre rän­teläge drar successivt ner den perio­diserade räntan.

Av större betydelse för utveck­lingen av totalavkastningen är dock skillnaden i värdeförändring under de olika åren. Under såväl 1985 som 1987 steg räntorna varför värdeför­ändringen beroende av det allmän­na ränteläget påverkade avkast­ningen negativt. Under 1986 sjönk räntorna vilket resulterade i port­följvinster.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Ovan konstateras att räntorna steg både under 1985 och under 1987. Värdeförändringen för de två åren skiljer sig dock åt. Under 1985 minskade portföljvärdet med 2.9% medan det under 1987 ökade med 0.6%. Att portföljvärdet steg under fjolåret, trots att det allmänna rän­teläget höjdes med drygt 0,5%, är en direkt följd av borttagandet av placeringsplikten och de åtföljande effekterna i samband med räntejus­teringar.

En stor del av fondens portfölj av räntejusteringslån ökade således i värde under 1987 som en följd av att dessa lån nu justeras till marknads­ränta mot att de tidigare har fått sin ränta administrativt satt. Den vär­deökning som på detta sätt uppstod i värdepappersportföljen var av så­dan omfattning att den uppvägde den påverkan på portföljvärdet som höjningen av det allmänna räntelä­get skapade.

149

Ö

VRIGA FONDSTYRELSER

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

AP-fondens sammanlagda mark­nadsvärderade aktieinnehav (inkl konvertibler och optionsrätter) uppgick vid slutet av 1987 till 20.0 mdkr (f å 18,3 mdkr). Motsvarande innehav värderat till anskaffnings­värde var 15.1 mdkr (få 10,3 mdkr). Den s k dolda reserven i form av orealiserade kursvinster uppgick således till 4,9 mdkr (f å 8,0 mdkr). Dessa återfanns huvud­sakligen i fjärde fondstyrelsen, som varit verksam under betydligt läng­re tid än löntagarfondstyrelserna.

Aktieplaceringarnas andel av hela fondförmögenheten vid slutet av år 1987 uppgick till 6,3% eller 20,0 mdkr, vilket iir samma andel som år 1986. Som jämförelse kan nämnas att försäkringsbolagens marknadsvärderade aktieplacering­ar var ca 70 mdkr vid slutet av år 1987 och svarade för ca 20% av de hos försäkringsbolagen förvaltade tillgångarna.

Totalindex för aktiemarknaden sjönk för helåret 1987 med drygt 8%. Den första nedgångsfasen i ak­tiekurserna inträffade i perioden november 1986 t o m januari 1987 då kursfallet blev så stort som 19%. Därefter påbörjades en i det när­maste hausseartad uppgång som drastiskt avbröts måndagen den 19 oktober. Från den lägsta noteringen i januari till den högsta noteringen i oktober hade index stigit med ca 60%. Därefter sjönk kurserna fram till årsskiftet med 33%. Samman­vägt för året uppvisade således to­talindex en negativ utveckling.

Nedgången i kursutvecklingen avspeglar sig också i boksluten för AP-fondens aktieplacerande fond­styrelser. För samtliga löntagar­fondstyrelser jämte fjärde fondsty­relsen blev resultatet (se tabell) ne­gativt i förhållande till det reala av­kastningskravet. Det avkastnings­krav som dessa fondstyrelser är ålagda enligt fondreglementet (28 §) är nämligen satt till 3% av det tillskjutna inflationsuppräknade kapitalet (grundkapitalet). Infla­tionsuppräkningen sker med den prisstegring som inträffat sedan tid­punkten då medlen tillförts fondsty-

relserna. Avkastningskravet för så­väl de fem löntagarfonderna som fjärde AP-fonden är preciserat i ett årligt flödeskrav och ett långsiktigt avkastningskrav. Flödeskravet inne­bär atl varje fondstyrelse skall in­leverera till första-tredje AP-fond­styrelserna ett belopp beräknat som 3% av nuvärdet av grundkapitalet.

Det långsiktiga avkastningskravet innebär ett krav på att bibehålla grundkapitalets realvärde. Vid be­räkningarna beaktar man i dessa hänseenden förändringarna i den dolda reserven i värdepappersport­följen. Förändringen i den dolda re­serven blev ./. 3 150 mkr sammanta­get för de aktieplacerande fonderna under 1987. Det sammanlagda reala resultatet år 1987 blev ./. 2 139 mkr.

Den fjärde fondstyrelsen, får ta i anspråk ATP-avgifter inom en av riksdagen fastlagd ram. för närva­rande högst 2 350 mkr. Fondstyrel­sen har under 1987 rekvirerat 200 mkr och har därmed utnyttjat hela medelsramen. Placeringar får enligl reglementet ske i svenska aktier, med undantag för bank- och försäk­ringsaktier, konvertibla skuldebrev eller motsvarande skuldebrev före­nade med optionsrätter Dessutom finns möjligheter att salsa riskkapi­tal i kooperativa företag (svenska ekonomiska föreningar) saml i be­gränsad utsträckning i utländska ak­tiebolag (högst 1 procent av de för­valtade medlen). Innehavet av akti­er i ett börsnoterat aktiebolag får inte överstiga 10% av röstetalet.

Fjärde fondstyrelsen får efter

reglementsändringarna

fr o m

1988-02-01 också möjligheteratt ut­vidga placeringarna i en del nya riskkapitalinstrument samt även i långfristiga räntebärande värdepap­per (se föreg avsnitt).

Fjärde fondens värdepappersin­nehav uppgick vid slutet av 1987 till 10 441 mkr (få 11 250 mkr) re­dovisat till marknadsvärden. Inne­havet av aktier uppgick till 10 280 mkr, varav 468 mkr avsåg onolerade bolag (fåll 136 resp 281 mkr). Andelen onoterade företag i fon­dens portfölj framstår som jämfö­relsevis liten, men engagemangen

växer för närvarande i snabb takt. Ökningen under år 1987 beror till stor del på ett engagemang i SSAB Svenskt Stål AB på 116 mkr men även på nyemissioner i andra onote­rade bolag. Fondens likvida medel uppgick vid årsskiftet till 1 220 mkr (få 1 006 mkr). Resultat- och ba­lansräkningar baserade på anskaff­ningsvärden samt uppgifter om pla­ceringarnas fördelning redovisas närmare på sid 1415.

Riksdagen beslutade i december 1983 att inom AP-fonden inrätta fem löntagarfonder Dessa själv­ständiga delfonder gavs en place­ringsinriktning som i stort samman­faller med vad som redovisats för fjärde AP-fonden, dvs placeringar på riskkapitalmarknaden. 1 rege­ringspropositionen om löntagarfon­der angavs bl a följande allmänna riktlinjer för placeringspolitiken.

"På löntagarfondslyrelsernas medelsförvaltning bör alltså såsom placeringsutredningen föreslagit ställas krav på god avkastning, lång­siktighet och riskspridning. Verk­samheten bör inriktas på aktieköp i svenska företag till gagn för svensk produktion och sysselsättning" (prop 1983/84:50. sid 38).

1 AP-fondens reglemente görs för löntagarfondernas aktieförvärv ing­et undantag beträffande aktiebolag som bedriver bank- eller försäk­ringsrörelse. Däremot får de inte inneha aktier i utländska bolag. En löntagarfondstyrelse får enligt AP-fondens reglemente inte förvärva så många aktier i ett börsnoterat bolag att röstvärdet av dessa aktier upp­går till 8% eller mer (dvs 40% eller mer för löntagarfonderna samman­tagna).

Förutom en mindre del av det lö­pande avgiftsuttaget för ATP (0,2 procentenheter av totalt 10,2%) disponerar löntagarfonderna även särskilda vinstskatter från förelagen (vinstskaltemedel och vinstdel­ningsskatt). Under 1987 tillfördes fonderna totalt 2 871 mkr (f å 2 710 mkr). Totalt uppgick influtna medel avsedda för löntagarfonderna under är 1987 till 4 359 mkr. Skillnaden mellan influtna medel och de medel

150

Skr. 1987/88:174 Bilaga 8

som tillförs fonderna förvaltas av första-tredje fondstyrelserna. Un­der 1987 kan noteras att en av lönta­garfondstyrelserna avstod från att rekvirera högsta möjliga belopp, nämligen Mellansvenska löntagar­fondstyrelsen. Mellansvenska lön­tagarfondstyrelsen hade som fram­går av tablån nedan totalt rekvirerat

I 200 mkr från starten medan övri­

ga löntagarfondstyrelser hade re­

kvirerat maximala 1 784 mkr vid

årets utgång. Riksdagen har beslu­

tat sätta en övre gräns för, de fem

löntagarfondernas ärliga medelstill­

försel för perioden t o m 1990. Un­

der 1988 kan löntagarfonderna

högst tillföras 3 164 mkr i nytt

grundkapital upp till en gräns på

II 500 mkr.

Styrelserna för löntagarfonderna redovisade ett sammanlagt värde­pappersinnehav om 9 557 mkr, räk­nat till marknadsvärde, vid utgång­en av år 1987 (f ä 7 053 mkr). Inne­havet av aktier i onoterade företag utanför de officiella och inofficiella börslistorna uppgick till 174 mkr (f å 202 mkr). Därutöver var 453 mkr (f å 670 mkr) placerade kort­fristigt på penningmarknaden.

Det sammanlagda värdet av lön-

tagarfondstyrelsernas värdepap­persportfölj till marknadsvärde understeg vid årsskiftet portföljen till anskaffningsvärde med 18 mkr. Under året minskade den s k dolda reserven i samtliga löntagarfondsty­relser med drygt 1,5 mdkr.

Bland de största innehaven sam­mantaget återfinns företag som Vol­vo, Stora, Skånska, MODO och Marieberg. Löntagarfonderrias pla­ceringsinriktning samt resultat- och balansräkningar till anskaffnings­värden framgår av redovisningen på sid 16 ff.

Fjärde fondstyrelsen och de fem löntagarfonderna har i egenskap av betydande aktieägare i ett stort an­tal bolag att mer eller mindre direkt utöva ägarinflytande. Fondstyrel­serna har primärt sitt långsiktiga av­kastningsintresse att bevaka men måste därutöver, på grund av aktie­innehavens storlek, också utöva sitt inflytande med hänsyn till berörda bolags intressen och till hela aktie­marknadens funktionssätt. Hur ägarinflytande! används i olika si­tuationer är en fråga för respektive fondstyrelse.

Enligt aktiebolagslagen gäller som huvudregel att en aktieägare

inte kan fördela rösträtten för ett aktieinnehav på flera ombud. Ett undantag från denna regel har dock införts för de aktieplacerande del­fonderna inom AP-fonden. Härige­nom kan varje enskild fondstyrelse självständigt utöva sitt ägarinflytan­de i bolag där fler delfonder är re­presenterade. Dessutom möjliggörs överlåtelse av rösträtt från AP-fon­den till lokala fackliga ombud.

För löntagarfonderna anger AP-fondens reglemente (38 §) att hälf­ten av rösträtten som följer med ett visst aktieinnehav, på begäran skall överlåtas till berörda fackliga orga­nisationer på lokal nivå. Det är såle­des de fackliga organisationerna som har att ta initiativ om man öns­kar utöva delar av löntagarfonder­nas ägarinflytande i det egna bola­get. Så har också regelmässigt skett vid en rad bolagsstämmor under 1987. Rösträtten för fjärde AP-fon--den regleras inte i särskild ordning i fondreglementet. Fondstyrelsen har således ingen skyldighet att fördela ut rösträtt men kan på eget initiativ överlåta representation och rösträtt på lokala fackliga ombud, en möj­lighet som i vissa fall också utnytt­jats.

Grundfakta f

ö

r 

ö

vriga fondstyrelser 1987 Mkr

Fjärde

fondstyrelsen

Löntagarfondstyrelserna

Totalt

Syd-

Fond

Tre-

Mellan-

Nord-

fonden

Väst

Fond

svenska

fonden

Summa

Tillskott av grundkapital"

2 350

1784

1784

1784

1200

1784

8 336

10 686

(ackumulerat från starten)

Fondkapital vid årets slut

11526

1837

2 157

1933

1749

2 033

9 709

21240

(marknadsvärde)

Värdepappersportföljen vid

årets slut (marknadsvärde)

10441

1812

2 091

1979

1623

2 052

9 557

19 998

Dold reserv i värdepappers-

portföljen-* vid årets slut

4 893

-   187

+   147

-    26

I-     78

-    30

-    18

4 875

Förändr. av dold reserv i värde-

pappersportföljen under året

- 1629

-  460

-   270

-  342

-   243

-  206

-1521

- 3 150

Realt resultat är 1987 efter över-

föring till 1-3 fondstyrelserna

- 1016

-  351

-   239

-  343

-    41

-   149

-1123

- 2 139

1)

Nominella twlopp

2)

Skillnaden mellan martfnadsv

ä

rden ocli anskatlningsv

ä

rden

151

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

FONDSTYRELSERNAS F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSER

I SAMMANDRAG

I det följande redovisas resultat- och balansräkningar för AP-fondens styrelser avseende 1986 och 1987 samt vissa uppgifterom placeringsinriktning och värdepappersinnehav per 31.12 1987. På sid 11-13 redovisas uppgifter för de tre första fondstyrelserna, på sid 14-15 för fjärde fondsty­relsen och på sid 16-17 återfinns löntagarfondstyrelsernas siffror i ett sammandrag. Därutöver redovisas motsvarande siffror för löntagarfonderna var för sig (sid 18 ff).

De av respektive delfond förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräk­ningarna och resp delfonds särskilda värdepappersredovisning, AP-fondens reglemente före­skriver att tillgångarna skall bokföras till anskaffningsvärden. Fr o m verksamhetsåret 1988 skall även en real redovisning av tillgångarna göras. En totalsammanställning över samtliga nio delfonders kapitalbehållning, nettoresultat och placerade medel återfinns i de inledande tabel­lerna på sid 4-5. För mer detaljerade uppgifter om fondförvaltningen hänvisas till respektive delfonds årsredogörelse för 1987.

152

F

Ö

RSTA, ANDRA OCH TREDJE FONDSTYRELSERNA

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Resultatr

ä

kning, tkr

Influtna avgifter (ordinarie ATP-avgift 10,0%)

Int

ä

ktsr

ä

ntor m m

F

ö

rs

ä

ljningsvinster

Influtna l

ö

ntagarfondsmedel:

-

f

ö

rh

ö

jd ATP-avgift (0,2%)

-

vinstskatter

Summa int

ä

kter

Pensionsutbetalningar

Tillskjutet grundkapital till fj

ä

rde fondstyrelsen

Utbetalda l

ö

ntagarfondsmedel

Å

rets reserverade l

ö

ntagarfondsmedel

F

ö

rvaltningskostnader m m:

-

kostnadsers

ä

ttning till Riksf

ö

rs

ä

krings­verket m fl

-

fondstyrelsernas administration'

-

kostnadsr

ä

ntor, ink

ö

pskostnader

-

f

ö

rs

ä

ljningsf

ö

rluster

Summa kostnader

Nettoresultat f

ö

re

ö

verf

ö

ringar fr

å

n 

ö

vriga fondstyrelser

Tillkommer:

-

avkastning fr

å

n fj

ä

rde fondstyrelsen

-

avkastning fr

å

n l

ö

ntagarfondstyrelserna

Bokf

ö

ringsm

ä

ssigt nettoresultat'

1987

1986

44129 467

31 397 899

403 933

39 390 288 30 038 588

901 703 3 457 350

4 359 053

2 710 787

80 290 352

73 377 455

53 800 810

200 000

2 972 542

1386 511

48 418 340

300 000

2 709 685

1 102

343 219 20101 52 473

558135

973 928

80 126

59 333 791

52 237 343

20 956 561

21 140112

363 129 21319 690

257 143 21 397 255

131864 231 265

1) L

ö

ner och ers

ä

ttningar till styrelser och anst

ä

llda 1987: 7 255 tkr (1986. 6 128 tkr) 21 Resultatet redovisas exkl ej realiserade kursvinster/f

ö

rluster.

153

F

Ö

RSTA, ANDRA OCH TREDJE FONDSTYRELSERNA

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

31.12 1987

31.12 1986

7 719 558

4 535 977

12222 615 131 864 231 265

12 585 744

10 549 509

229 629 222

25 275

2613 175

48 791 674

2 344 847

283 404193

267 154185

303 709 495

282 239 671

12 757 1 387 613

49 134

1 200 000

1 102

280 989 435 21319 690

302 309 125

280 989 435

303 709 495

282 239 671

Balansr

ä

kning, tkr (anskaffningsv

ä

rden)

Banktillgodohavanden, penningmarknads­placeringar Upplupna int

ä

kter:

-

r

ä

ntefordringar m m

-

avkastning fr

å

n fj

ä

rde fondstyrelsen

-

avkastning fr

å

n l

ö

ntagarfondstyrelserna V

ä

rdepapper:

-

obligationer

-

partialbevis

-

f

ö

rlagsbevis

-

reverser

-

refinansieringsl

å

n

Summa tillg

å

ngar

Ränteskulder m m

Bankl

å

n

Reserverade l

ö

ntagarfondsmedel

Fondkapital:

-

per31.12 1986

-

årets nettoresultat

Summa skulder och fondkapital

Anm. Resultat- och balansr

ä

kningarna f

ö

r de tre f

ö

rsta fondstyrelserna har i denna redovisning justerats jamfort med styrelsernas 

å

rsbokslut. Justeringen avser avkastning fr

ä

n fj

ä

rde fondstyrelsen och l

ö

ntagarfondstyrelserna f

ö

r respektive verksamhets

å

r, som 

ö

verf

ö

res f

ö

rst under maj m

å

nad efter verksamhets

å

rets slut. (Jmf tillkommande poster p

å

 foreg

å

ende sida)

Fondstyrelsernas egna 

å

rsbokslut redovisar f

ö

ljande avseende verksamheten 1987 (1986):

-

Bokf

ö

ringsm

ä

ssigt nettoresultat: 21 213,7 Mkr (21 317,9)

-

fondkapital: 301 946,0 Mkr 1280 732,3)

154

F

Ö

RSTA, ANDRA OCH TREDJE FONDSTYRELSERNA

Skr. 1987/88:174 Bilaga 8

Sammanfattning av v

ä

rdepappersportf

ö

ljerna per 31.12.1987, Mkr

Anskaffnings-

Marknads-

v

ä

rden

v

ä

rden

Obligationsl

å

n

229 629

223 397

Partiall

ä

n

25

20

F

ö

rlagsl

å

n

2 613

2 589

Reverser"

48 792

48 792

Refinansieringsl

å

n"

2 345

2 345

Penningmarknadsplaceringar"

7719

7719

Summa''

291 123

284 862

1)

Redovisas en(Jast till anskaffningsv

ä

rcien.

2)

Untder 1987 steg placeringarnas marknacjsvarde med 22 057 Mkr, anskaffningsv

ä

rdet 

ö

kade samtidigt med 20 632 Mkr

Placeringarnas f

ö

rdelning efter l

å

ntagarkategorier

(Innehav per 31.12.1987, anskaffningsv

ä

rden, Mkr}

Staten

78718

27%

Bostadsinstitut

142 841

49%

Kommuner

11 226

4%

N

ä

ringsliv

50 619

17%

Penningmarknadsplaceringar   .

7 719

3%

Summa

291 123

100%

Placeringar, netto, under 1987

Staten

9 786

47%

Bostadsinstitut

14 936

72%

Kommuner

-  1 041

-     5%

N

ä

ringsliv

- 7 433

- 36%

Penningmarknadsplaceringar

4 384

22%

Summa

20 632

100%

155

FJ

Ä

RDE FONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Resultatr

ä

kning, tkr

Aktieutdelningar R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m"

R

ö

relseresultat

Realisationsvinster

Realisationsf

ö

rluster

Nedskrivning

Nettoresultat f

ö

re

ö

verf

ö

ringar m m

Ö

veiioring till fondstyrelse l-lll Bokf

ö

ringsm

ä

ssigt nettoresultat'

1)

L

ö

ner och ers

ä

ttningar till styrelse och anst

ä

llda 1987; 2 987 tkr (1986; 2 605 tkr)

2)

Resultatet redovisas exkl et realiserade kursvinster/f

ö

rluster.

1987

1986

232 141 124 462

200 721 104 905

- 9 085

- 6 994

347 518

298 632

648 059 - 34 421

1 036 784

-           13 199

-             9 000

961 156

1313217

-131 864

-125 169

829 292

1 188 048

31.12.1987

31.12 1986

1 220 271 1417

1 005 903 5 820 1755

5 400 922

4 648 039

152 768

86 261

6 775 378

5 747 778

131 864

4165

242

10 636

125 169

1820

338

6 639 107

5 609 815

2 350 000

3459 815

829 292

2 750 

000 2 271767 

7 

188 048

6 775 378

5 747 778

Balansr

ä

kning, tkr (anskaffningsv

ä

rden)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden, penningmarknadsplaceringar

Fondlikvider

Upplupna int

ä

kter och f

ö

rutbetalda kostnader

Inventarier m m

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med optionsr

ä

tter,

optionsr

ä

tter

Summa tillg

å

ngar

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Skuld till fondstyrelse l-lll

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

Ö

vriga kortfristiga skulder

Fondkapital:

-

tillskjutet grundkapital"

-

ackumulerat 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

-

å

rets nettoresultat Summa skulder och fondkapital

11 Fondens avkastningsVrav gentemot de pensionsutbetalande stvrelserna utgir enligt reglementet rried 3% p

å

 del mflationsupptaknade, tillskjutna kapitalet. Ber

ä

kningen utg

å

r fr

å

n tidpunkterna d

å

 medlen tillforts fondstyrelsen. Det inflationsuppr

ä

knade grundkapitalet uppgick vid 

å

rsskiftet till 4 588 258 tkr (f 

å

 4 172 316 tkrl.

156

FJ

Ä

RDE FONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Sammanfattning av v

ä

rdepappersportf

ö

ljen per 31.12.1987, tkr

Anskaffnings-

Marknads-

v

ä

rden

v

ä

rden

Svenska aktier

- noterade"

4 912 737

9 789 831

- onoterade

468 402

468 402

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper.

- noterade"

45 489

59 352

- onoterade

107 279

107 279

Utl

ä

ndska v

ä

rdepapper

19 783

15 974

Summa

5 553 690

10 440 838

1) Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat satt noterade.

Fondens fem st

ö

rsta engagemang per 31.12.1987

(Marknadsv

ä

rden, Mkr. R

ö

standelen anges inom parentes.}

1

Astra

2

Volvo

3

ASEA

4

SCA

5

Electrolux

950

(7,4%)

814

(6,4%)

770

(4,0%)

677

(4,5%)

595

(0,2%)

Placeringarnas branschf

ö

rdelning  

(Procent)

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsf

ö

retag

Fastighets- och byggf

ö

retag

Kemisk- och l

ä

kemedelsindustri

Dataf

ö

retag

Investmentbolag

Banker och f

ö

rs

ä

kringsbolag

Ö

vriga f

ö

retag

Summa

1986

1987

41

40

9

8

2

1

7

10

22

21

0

0

3

_____ 21

3

_____ 2)

16

17

100

100

1) Enligl Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

21 Fondstvrelsen f

å

r inte f

ö

rvarva aktier i bolag som driver bank- eller f

ö

rs

ä

kringsr

ö

relse.

157

F

Ö

RSTA-FEMTE L

Ö

NTAGARFONDSTYRELSERNA

Skr. 1987/88: Bilaga 8

74

Resultatr

ä

kning, tkr

Aktieutdelningar R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m

R

ö

relseresultat

Realisationsvinster

Realisationsf

ö

rluster

Nedskrivning

Nettoresultat f

ö

re

ö

verf

ö

ringar m m

Avs

ä

ttningar till riskreserver 

Ö

verf

ö

ringar till fondstyrelse l-lll

Bokf

ö

ringsm

ä

ssigt nettoresultat"

1) Resultatet redovisas exid ej realiserade Itursvinster/f

ö

rluster.

1987

153 900

92 797

608

- 26917

219 172

900 006 -100 917

1018 261

- 18 000 -231 265

768 996

1986

78 444

77 790

3 053

23 196

129 985

571 384

-  58 531

-    2 000

640 838

- 25 000 -130 857

484 981

31.12.1987

31.12 1986

452 523

20 844

14 483

7 182

670 093

57 855

20 307

2 342

9153 942

5 219 201

421 970

332 457

10 070 944

6 302 255

54 850

231 265

24 355

5 325

24 500

67 834

130 857

2313

2019

12 000

9 727 669

6 087 232

8335 825

22 848

768996

5 464 385 137 866 484 981

10 070 944

6 302 255

Balansr

ä

kning, tkr (anskaffningsv

ä

rden)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden, penningmarknadsplaceringar

Fondlikvider

Upplupna int

ä

kter och f

ö

rutbetalda kostnader

Inventarier m m

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med optionsr

ä

tter,

optionsr

ä

tter m m

Summa tillg

å

ngar

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Skuld till fondstyrelse l-lll

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

Ö

vriga kortfristiga skulder

Riskreserver

Fondkapital:

-

tillskjutet grundkapital'

-

ackumulerat 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

-

å

rets nettoresultat

Summa skulder och fondkapital

1) Fondernas avkastningskrav gentemot de pensionsutbetalande styrelserna utg

å

r enligt reglementet med 3% p

å

 det inflationsuppr

ä

knade, tillskjutna kapitalet. Ber

ä

kningen utg

å

r fr

å

n tidpunkterna d

å

 medlen tillf

ö

rts fondstyrelserna. Det inflationsuppr

ä

knade grundkapitalet upp­gick vid 

å

rsskiftet till 8 999 504 tkr If 

å

 5 567 774 tkr).

158

F

Ö

RSTA-FEMTE L

Ö

NTAGARFONDSTYRELSERNA

Skr. 1987/88:174 Bilaga 8

Sammanfattning av v

ä

rdepappersportf

ö

ljerna per 31.12.1987, Mkr

Anskaffnings­v

ä

rden

Marknads­v

ä

rden

Svenska aktier

-  noterade"

-  onoterade

9 069 739 194 640

9 107 935 174 145

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

-noterade"

-onoterade

232 157 79 376

196 060 79 355

Summa

9 575 912

9 557 495

1) Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat satt noterade.

Fondernas fem st

ö

rsta engagemang per 31.12.1987

(Marknadsv

ä

rden, tkr. R

ö

standelen anges inom parentes.)

1.

Volvo

2.

STORA

3.

Sk

å

nska

4.

MoDo

5.

Marieberg

778 852

(1,3%)

525 936

(4,0%)

419 273

(1,0%)

405 249

(7,8%.)

400 988

(4,2%)

Placeringarnas branschfordelning'

(Procent)

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsf

ö

retag

Fastighets-och byggf

ö

retag

Kemisk-och l

ä

kemedelsindustri

Dataf

ö

retag

Investmentbolag

Banker och f

ö

rs

ä

kringsbolag

Ö

vriga f

ö

retag

Summa

11 Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

1986

1987

26

22

11

18

6

3

13

16

8

6

1

0

11

9

8

6

16

20

100

100

159

F

Ö

RSTA L

Ö

NTAGARFONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

SYDFONDEN

Resultatr

ä

kning, tkr

Aktieutdelningar R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m"

R

ö

relseresulfat

Realisationsvinster Realisationsf

ö

rluster

Nettoresultat f

ö

re

ö

verf

ö

ringar m m

Avs

ä

ttningar till riskreserver 

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

Bokf

ö

ringsm

ä

ssigt nettoresultat'

1)  L

ö

ner octi ers

ä

ttningar till styrelse octi anst

ä

llda 1987; 1 850 tkr (1986: 762 tkr)

2)  Resultatet redovisas exkl ej realiserade kursvinster/f

ö

rluster.

1987

1986

29 925

14 996

13 686

12 237

- 5 878

- 5 982

37 733

21251

216 506

62 995

- 12 820

- 8817

241 419

75 429

- 5 000

- 10 000

- 48 826

- 26 149

187 593

39 280

Balansr

ä

kning, tkr (anskaffningsv

ä

rden)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden, penningmarknadsplaceringar

Fondlikvider

Upplupna int

ä

kter och f

ö

rutbetalda kostnader

Inventarier m m

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med optionsr

ä

tter,

optionsr

ä

tter m m

Summa tillg

å

ngar

Skulder och fondkapitai

Fondlikvider

Skuld till fondstyrelse l-lll

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

Ö

vriga kortfristiga skulder

Riskreserver

Fondkapital:

-

tillskjutet grundkapital"

-

ackumulerat 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

-

å

rets nettoresultat

Summa skulder och fondkapital

31.12.1987

31.12 1986

94152

168

93

611

79 587

21 157

1

195

1 993 449

1085 517

6 300

450

2 094 773

1 186 907

5 703

48 826

313

257

15 000

2 024 674

4 020

26 149

230

482

10 000

1 146 026

1 784 000

53 081

187 593

1 092 945 13 801 39280

2 094 773

1 186 907

II 

Fondens avkastningskrav gentemot de pensionsutbetalande styrelserna utg

å

r enligt reglementet med 3% p

å 

tillskjutna kapitalet. Ber

ä

kningen utg

å

rfr

å

n tidpunkterna d

å

 medlen tillf

ö

rts fondstyrelsen Det mflaticnsuppr

ä

kni

nde styrelserna utg

å

r enligt reglementet med 3% p

å

 det inflationsuppr

ä

knade, iiMSRjuirid Rapntiitji. DKfdnnTngen utg

å

rfr

å

n tidpunkterna d

ä

 medlen tillf

ö

rts fondstyrelsen Det rnfiationsuppr

ä

knade grundkapitalet uppgick vid 

å

rsskiftet till 1 921 470 tkr (f 

å

l 151 013 tkr).

160

F

Ö

RSTA L

Ö

NTAGARFONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

SYDFONDEN

Sammanfattning av v

ä

rdepappersportf

ö

ljen per 31.12.1987, tkr

Anskaffnings­v

ä

rden

Marknads­v

ä

rden

Svenska aktier - noterade -onoterade

1 950 845 42 604

1 763 868 42 142

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

-noterade"

-onoterade

6 300

6 300

Summa

1 999 749

1812310

1) Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tl noterade.

Fondens fem st

ö

rsta engagemang per 31.12.1987

(Marknadsv

ä

rden, tkr. R

ö

standelen anges inom parentes.)

1.

Volvo

2.

Sk

å

nska

3.

Trelleborg

4.

STORA

5.

Sydkraft

201 725

(0,3%)

170 354

10,6%)

159 957

(1,7%)

140 827

(1,1%)

107 200

(0,5%)

Placeringarnas branschf

ö

rdelning

(Procent)

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsf

ö

retag

Fastighets- och byggf

ö

retag

Kemisk- och l

ä

kemedelsindustri

Dataf

ö

retag

Investmentbolag

Banker och f

ö

rs

ä

kringsbolag

Ö

vriga f

ö

retag

Summa

1} Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport

1986

1987

30

21

6

20

2

2

6

13

21

12

0

0

13

11

4

3

18

18

100

100

11    Riksdagen 1987188. 1 saml. Nr 174

161

ANDRA L

Ö

NTAGARFONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88:174 Bilaga 8

FOND V

Ä

ST

Resultatr

ä

kning, tkr

Aktieutdelningar R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m" R

ö

relseresultat

Realisationsvinster Realisationsf

ö

rluster

Nettoresultatf

ö

re

ö

verf

ö

ringar m m

Avs

ä

ttningar till riskreserver 

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll

Bokf

ö

ringsm

ä

ssigt nettoresultat'

1) L

ö

ner och ers

ä

ttningar till styrelse och anst

ä

llda 1987: 1 635 tkr (1986: 1 044) 21 Resultatet redovisas exkl ej realiserade kursvinster/f

ö

rluster

1986

17 647

18734

2

3 791

1987

32 902 21 196

- 5 077

49 021

32 588

133 391 -19218

109 954 - 5 779

163 194

136 763

-13 000 -47 118

-           15 000

-             26198

103 076

95 565

Balansr

ä

kning, tkr (anskaffningsv

ä

rden)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden, penningmarknadsplaceringar

Fondlikvider

Upplupna int

ä

kter och f

ö

rutbetalda kostnader

Inventarier m m

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med optionsr

ä

tter,

optionsr

ä

tter m m

Summa tillg

å

ngar

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Skuld till fondstyrelse l-lll

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

Ö

vriga kortfristiga skulder

Riskreserver

Fondkapital:

-

tillskjutet grundkapital"

-

ackumulerat 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

-

å

rets nettoresultat

Summa skulder och fondkapital

31.12.1987

31.12 1986

107 448 8 944 4 900 2 227

163 969

1 323

6 909

620

1 861 986

1 006 782

81 884

64 254

2 067 389

1 243 857

47 118

340

1 116

9 500

26 198

272

148

2 000

2 009 315

1 215 239

7 

783 825 122 414 103 076

7 092 825 

26849 95 565

2 067 389

1 243 857

1) Fondens avkastningskrav gentemot de pensionsutbetaiande stvrelserna utg

å

r enligt reglementet med 3% p

å

 det inflationsuppr

ä

knade, trilskjutna kapitalet. Ber

ä

kningen utg

å

rfr

å

n tidpunkterna d

å

 medlen tillf

ö

rts fondstyrelsen. Det inflationsuppr

ä

knade grundkapitalet uppgick vid 

å

rsskiftet till 1 915 941 tkr (f 

å

 1 152 971 tkr).

162

ANDRA L

Ö

NTAGARFONDSTYRELSEN

FOND VAST

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Sammanfattning av v

ä

rdepappersportf

ö

ljen per 31.12.1987, tkr

Anskaffnings­v

ä

rden

Marknads­v

ä

rden

Svenska aktier -noterade" - onoterade

1 845 633 16 353

1933183 16 353

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

-noterade"

- onoterade''

9 829 72 055

9 527 72 055

Summa

1 943 870

2 031 118

1)

Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

ä

 annat s

ä

tt noterade.

2)

Inkl reversfordran.

Fondens fem st

ö

rsta engagemang per 31.12.1987

(Marknadsv

ä

rden, tkr. R

ö

standelen anges inom parentes.)

1.

Volvo

2.

STORA

3.

Marieberg

4.

Korsn

ä

s

5.

Sk

å

nska

176 892

(0,4%)

116168

(0,9%)

112 360

(1,2%)

105 790

(2,0%)

102 221

(0,4%)

Placeringarnas branschfordelning'

(Procent)

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsf

ö

retag

Fastighets- och byggf

ö

retag

Kemisk- och l

ä

kemedelsindustri

Dataf

ö

retag

Investmentbolag

Banker och f

ö

rs

ä

kringsbolag

Ö

vriga f

ö

retag

Summa

1) Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport

1986

1987

26

24

16

21

3

18

16

5

5

1

0

5

8

10

7

15

16

100

100

163

TREDJE L

Ö

NTAGARFONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

TREFOND INVEST

Resultatr

ä

kning, tkr

Aktieutdelningar R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m"

R

ö

relseresultat

Realisationsvinster Realisationsf

ö

rluster

Nettoresultat f

ö

re

ö

verf

ö

ringar m m

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll Bokf

ö

ringsm

ä

ssigt nettoresultat'

1} L

ö

ner och ers

ä

ttningar till styrelse och anstalltJa 1987. 1 850 tkr (1986  1 413). 2) Resultatet redovisas exkl ej realiserade kursvinster/f

ö

rluster

1987

1986

35 828

17 237

11 340

11 013

202

231

4 681

- 4 629

42 285

23 390

84 978

84 508

4

- 1459

127 259

106 439

- 48 822

- 26184

78 437

80 255

ouiiiiTid biculut;! ucii luriUKdpiidi                                                                                                          trz.o oho                       i z i hu

1} Varav aktier i dotterbolag och intressebolag, 1987: 6 150 tkr (1986: 1 050) samt 

ö

vriga kortfristiga fordringar, 1987; 68 tkr (1986: 329 tkr). 2) Fondens avkastningskrav gentemot de pensionsutbetalande styrelserna utg

å

r enligt reglementet med 3% p

å

 det inflationsuppr

ä

knade, tillskjutna kapitalet. Ber

ä

kningen utg

å

rfr

å

n tidpunkterna d

å

 med len tillforts fondstyrelsen. Det inflationsuppr

ä

knade grundkapitalet uppgick

.,\J  Jl____ l,:b_* 

;  1   ai   CriA iL.-Irli   iiri   1 r\r\ .i.-\

Balansr

ä

kning, tkr (anskaffningsv

ä

rden)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden, penningmarknadspiaceringar

Fondlikvider

Upplupna int

ä

kter och f

ö

rutbetalda kostnader

Inventarier m m"

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med optionsr

ä

tter,

optionsr

ä

tter m m

Summa tillg

å

ngar

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Skuld till fondstyrelse l-lll

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

Ö

vriga kortfristiga skulder

Fondkapital:

Summa skulder och fondkapital

-

tillskjutet grundkapital"

-

ackumulerat 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

-

å

rets nettoresultat

31.12.1987

31.12 1986

20 360

110

1402

872

30 347

67

946

1065

1 975 699

1 158 724

29 905

30 341

2 028 348

1 221 490

12 428

48 822

7 179

166

3 595

26 184

315

1 185

1 959 753

1 190211

7 

784 000 97 316 78437

1092 895 17 061 80 255

2 

028 348

1 221 490

164

TREDJE L

Ö

NTAGARFONDSTYRELSEN

Skr. 1987/88:174 Bilaga 8

TREFOND INVEST

Sammanfattning av v

ä

rdepappersportf

ö

ljen per 31.12.1987, tkr

Anskaffnings­v

ä

rden

Marknads­v

ä

rden

Svenska aktier -noterade" - onolerade'

1 961 049 14 650

1 941 996 14 650

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

-noterade"

- onoterade

29 905

22 410

Summa

2 005 604

1 979 056

1) Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

ä

 annat satt noterade. 2] Inkl aktier i dotterbolag.

Fondens fem st

ö

rsta engagemang per 31.12.1987

(Marknadsv

ä

rden, tkr. R

ö

standelen anges inom parentes.)

Handelsbanken

Volvo

Bilspedition

Aritmos

Kl

ö

vern

128 433

(1,1%)

112 272

(0,1%)

96490

(8,0%)

91955

(5,5%)

90 000

(1,2%)

Placeringarnas branschfordelning'

(Procent)

Verkstadsindustri

SkogsincJustri

HancJelsf

ö

retag

Fastighets- och byggf

ö

retag

Kemisk- och l

ä

kemedelsindustri

Dataf

ö

retag

Investmentbolag

Banker och f

ö

rs

ä

kringsbolag

Ö

vriga f

ö

retag

Summa

1) Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport

1     1986

1987

25

24

3

9

6

4

13

15

8

2

0

0

17

5

7

9

21

32

100

100

165

FJARDE LONTAGARFONDSTYRELSEN

MELUNSVENSKA L

Ö

NTAGARFONDEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Resultatr

ä

kning, tkr

Aktieutdelningar R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m"

R

ö

relseresultat

Realisationsvinster Realisationsf

ö

rluster

Nettoresultat f

ö

re

ö

verf

ö

ringar m m

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll Bokf

ö

ringsm

ä

ssigt nettoresultat'

1)

L

ö

ner och ers

ä

ttningar till styrelse octi anst

ä

llda 1987: 1 677 tkr (1986. 1 113 tkrl

2)

Resultatet redovisas exkl ei realiserade kursvinster/f

ö

rluster.

1987

23 384

37 823

406

6 020

54 781

278 522

-  29 005

304 298

-             38 588

265 710

1986

13213

25 276

670

5 201

32 618

185 478 -    5 926

212170 - 26 151

186 019

31.12.1987

31.12 1986

196 980

275 769

7 280

30 877

8016

12 383

584

259

1 242 024

814 263

302 860

232 891

1 757 744

1 366 442

28 372

41 135

38 588

26 151

18 561

541

1 028

131

1 671 195

1 298 484

1200 000

1093 000

205 485

19 465

265 710

186 019

1 757 744

1 366 442

Balansr

ä

kning, tkr (anskaffningsv

ä

rden)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden, penningmarknadsplaceringar

Fondlikvider

Upplupna int

ä

kter och f

ö

rutbetalda kostnader

Inventarier m m

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med optionsr

ä

tter,

optionsr

ä

tter m m

Summa tillg

å

ngar

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

.Skuld till fondstyrelse l-lll Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

Ö

vriga kortfristiga skulder

Fondkapital:

-

tillskjutet grundkapital"

-

ackumulerat 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

-

å

rets nettoresultat

Summa skulder och fondkapital

1) Fondens avkastningskrav gentemot de pensionsutbetalande styrelserna utg

å

r enligt reglementet med 3% p

ä

 det inftalionsuppraknade, tillskjutna kapitalet. Ber

ä

kningen utg

å

rfr

å

n tidpunkterna d

ä

 medlen tillfons fondstyrelsen. Det inflationsuppr

ä

knade grundkapitalet uppgick vid 

å

rsskiftet till 1 321 297 tkr (f 

ä

 1 161 092 tkr).

166

FJARDE LONTAGARFONDSTYRELSEN

MELLANSVENSKA L

Ö

NTAGARFONDEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Sammanfattning av v

ä

rdepappersportf

ö

ljen per 31.12.1987, tkr

Anskaffnings­v

ä

rden

Marknads­v

ä

rden

Svenska aktier -noterade" - onoterade

1 256 268 96193

1 382 630 76 193

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

-noterade"

-onoterade

192 423

164123

Summa

1 544 884

1 622 946

1) Officiellt borsnoteracJe eller p

ä

 annat satt noterade. (Inkl optionsr

ä

tter.)

Fondens fem st

ö

rsta engagemang per 31.12.1987

(Marknadsv

ä

rden, tkr. R

ö

standelen anges inom parentes.}

1.

STORA (inkl konvertibla skuldebrev) 138 051                 (0,7%)

2.

Volvo                                          117470                  (0,1%)

3.

MoDo                                           88 302                 (1,2%)

4.

Marieberg                                      81 518                 (0,8%)

5.

NK                                               65 340                 (5,3%)

Placeringarnas branschfordelning'

(Procent)

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsf

ö

retag

Fastighets- och byggf

ö

retag

Kemisk- och l

ä

kemedelsindustri

Dataf

ö

retag

Investmentbolag

Banker och f

ö

rs

ä

kringsbolag

Ö

vriga f

ö

retag

Summa

1} Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

1986

1987

22

22

12

23

12

5

12

13

3

3

3

0

8

13

10

3

18

18

100

100

167

FEMTE L

Ö

NTAGARFONDSTYRELSEN

NORDFONDEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Resultatr

ä

kning, tkr

Aktieutdelningar R

ä

nteint

ä

kter R

ä

ntekostnader F

ö

rvaltningskostnader m m"

R

ö

relseresultat

Realisationsvinster

Realisationsf

ö

rluster

Nedskrivning

Nettoresultat f

ö

re

ö

verf

ö

ringar m m

Ö

verf

ö

ring till fondstyrelse l-lll Bokf

ö

ringsm

ä

ssigt nettoresultat'

1)

L

ö

ner och ers

ä

ttningar till styrelse och anstallcja 1987: 1 110 tkr (1986: 1 055 tkr)

2)

Resultatet redovisas exkl ej realiserade kursvinster/f

ö

rluster.

1987

31861 8 752

5 261

1986

15 351 10 530

2

150

3

593

35 352

20 138

186 609 - 39 870

128 449

-           36 550

-             2 000

182 091

110 037

- 47 911

- 26 175

134180

83 862

itg

å

r enligt reglementet med 3% p

å

 det inflationsuppr

ä

knade, fondstvrelsen. Det inflationsuppr

ä

knade grundkapitalet uppgick

Balansr

ä

kning, tkr (anskaffningsv

ä

rden)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden, penningmarknadsplaceringar

Fondlikvider

Upplupna int

ä

kter och f

ö

rutbetalda kostnader

Inventarier m m

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med optionsr

ä

tter,

optionsr

ä

tter m m

Summa tillg

å

ngar

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Skuld till fondstyrelse l-lll

Upplupna kostnader och f

ö

rutbetalda int

ä

kter

Ö

vriga kortfristiga skulder

Fondkapital:

-

tillskjutet grundkapital"

-

ackumulerat 

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

-

å

rets nettoresultat

Summa skulder och fondkapital

1) Fondens avkastningskrav gentemot de pensionsutbetalande styrelserna utg

ä

r enligt reglem tillskjutna kapitalet. Ber

ä

kningen utg

ä

r fr

ä

n tidpunkterna d

ä

 medlen tillforts fondstyrelsen. Det vid 

ä

rsskiftet till 1 919 192 tkr If 

ä

 1 150 598 tkr).

31.12.1987

31.12 1986

33 583

4 342

72

2 888

120 421

4 431

68

203

2 080 784

1 153915

1021

4 521

2 122 690

1 283 559

8 347

47 911

942

2 758

19 084

26175

955

73

2 062 732

1 237 272

7 

784 000 144 552 134 180

7 

092 720 60 690 83 862

2 122 690

1 283 559

168

FEMTE LONTAGARFONDSTYRELSEN

NQRDFONDEN

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 8

Sammanfattning av v

ä

rdepappersportf

ö

ljen per 31.12.1987, tkr

Anskaffnings­v

ä

rden

Marknads­v

ä

rden

Svenska aktier -noterade" - onoterade

2 055 944 24 840

2 026 258 24 807

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper

-noterade"

-onoterade

1 021

1000

Summa

2 081 805

2 052 065

1) Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

ä

 annat satt noterade

Fondens fem st

ö

rsta engagemang per 31.12.1987

(Marknadsv

ä

rden, tkr. R

ö

standelen anges inom parentes.)

1.

Volvo

2.

Marieberg

3.

MoDo

4.

Siab

5.

Korsn

ä

s Marma

171493

(0,4%!

151210

(1,5%)

138 007

(1,4%)

122 670

(4,7%)

112 250

(1,3%)

Placeringarnas branschfordelning'

(Procent)

Verkstadsindustri

Skogsindustri

Handelsf

ö

retag

Fastighets- och byggf

ö

retag

Kemisk- och l

ä

kemedelsindustri

Dataf

ö

retag

Investmentbolag

Banker och f

ö

rs

ä

kringsbolag

Ö

vriga f

ö

retag

Summa

1) Enligt Riksrevisionsverkets utv

ä

rderingsrapport.

1986

1987

26

22

17

19

5

3

18

24

5

4

1

0

12

7

7

6

9

15

100

100

169

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

Riksrevisionsverket utlåtande över flärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelsemas medels­förvaltning räkenskapsåret 1987

171

Regeringen

Skr. 1987/88: 174

Finansdepartementet

Bilaga 9

Socialdepartementet

Riksrevisionsverket (RRV) skall enligt 42 § lagen (1983: 1092) med regle­mente för allmänna pensionsfonden årligen avge utlåtande över ijärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel. Utlå­tande skall överlämnas till regeringen före den 1 april året efter räken­skapsåret.

RRV överlämnar härmed sitt utlåtande över fondstyrelsernas medels­förvaltning räkenskapsåret 1987.

Beslut i detta ärende har fattats av generaldirektören[REDACTED_EFTERNAMN] i närvaro av avdelningschefen Segergren, revisiondirektören Häggkvist samt avdel­ningsdirektörerna Hägnemark,[REDACTED_EFTERNAMN], föredragande, och Svahlstedt.

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Pär[REDACTED_EFTERNAMN]

172

Innehållsförteckning

Skr. 1987/88:174

Sid    

«

"

0

RRVs UTLÅTANDE I SAMMANDRAG   ...................... 

01

1

INLEDNING ...................................................... 

I

1.1................................................................. Uppdraget          

i

1.2................................................................. Genomförande av årets utvärdering     

1

2 ALLMÄNNA FÖRUTSÄTTNINGAR M M FÖR FONDERNA..

3

2.1                                                                  Fondernas medelstilldelning och medelsramar   

3

2.1.1

Fjärde AP-fonden.................................... 

3

2.1.2

Löntagarfonderna.................................... 

4

2.2

Rekvirerade medel ........................................ 

... 

6

2.3

Fondförmögenhet ......................................... 

7

2.4

Riskkapitalmarknaden år 1987 ......................... 

... 

8

3

ÄNDRINGAR I REGLEMENTET (APR)........................ 

.. 

11

4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE UTLÅTANDEN MM.......... 

.. 

13

4.1

Real redovisning............................................ 

.. 

13

4.2

Redovisningsprinciper för köpoptioner................ 

.. 

13

4.3

Riktade optioner........................................... 

.. 

14

4.4

Redovisning av riskreserv................................ 

.. 

14

4.5

Årsredovisningens innehåll.............................. 

.. 

15

4.6

RRVs överläggningar med fondstyrelsernas revisorer   

15

4.7

Fjärde   AP-fondens   och   löntagarfondernas   yttranden   över RRVs och RFVs utlåtanden avseende 1986 års medelsförvaltning ...

16

5 AKTUALISERADE FRÅGOR ÅR 1987   ...................... 

.. 

17

5.1

Placeringar i instrument som ej omnämns i APR... 

17

5.2

Förvärv av bostadsrätt   ............................... 

18

5.3

Värderingsprinciper för aktier på balansdagen..... 

18

5.4

Placeringar i icke noterade företag................... 

19

5.5

Riskanalys................................................... 

.. 

22

5.5.1

Personberoende...................................... 

.. 

23

5.5.2

ADB-beroende ....................................... 

23

5.6                                                                  Insiderregler       

24

6.................................................................... SAMMANSTÄLLNINGAR AV FONDERNAS ÅRSREDOVIS­

NINGAR .......................................................... 

25

6.1   Fondernas resultat- och balansräkningar per 1987-12-31, bok­

förda värden....................................................... 

25

6.2                                                                  Omsättningshastigheten i portföljen     

27

6.2.1 Omsättningshastigheten under år 1987...... 

28

6.3

Reala resultat- och balansräkningar per 1987-12-31   

30

6.4

Jämförelse med Veckans Affärers totalindex....... 

33

6.5

Utveckling av löntagarfondernas fondförmögenhet jämfört med

om placering gjorts i räntebärande papper inom 1 -3 AP-fonderna ...

35

BILAGA   Tablåer................................................. 

173

o RRVs utlåtande i sammandrag

l'- 'f' '"

Bilaga 9

Löntagarfonderna har nu varit verksamma i tre och ett halvt år. Tillsam­mans med fjärde AP-fonden uppgår fondernas förmögenhet (fondkapital) per 1987-12-31 till ca 21 miljarder kronor, vilket motsvarar ca 7% av AP-fondsystemets samlade tillgångar. Därav svarar löntagarfonderna för 9,7 miljarder kronor motsvarande 3,2% av de samlade tillgångarna.

I förhållande till det långsiktiga resultatkravet uppvisar löntagarfonderna sammantaget ett överskott. Mellansvenska löntagarfonden redovisar se­dan verksamhetens början det största överskottet. Sydfonden redovisar för motsvarande period ett underskott.

Riksrevisionsverket (RRV) har för perioden juli 1984 t.o.m. år 1987 jämfört utvecklingen av löntagarfondernas fondförmögenhet med ut­vecklingen i räntebärande papper inom 1-3 AP- fonderna. Jämförelsen visar att löntagarfondernas fondförmögenhet utvecklats i stort sett i samma takt.

RRV har granskat Nordfondens styrelsebeslut om att förvärva en bo­stadsrättslägenhet och upplåta denna med hyresrätt som tjänstebostad till verkställande direktören. RRV ifrågasätter om Nordfondens beslut ligger inom ramen för statsmakternas intentioner och reglementet.

RRV har för år 1987 beräknat omsättningshastigheten i resp fonds port­följ. RRV har därvid funnit att Sydfondens agerande inte synes ligga i linje med reglementets krav om iångsiktighet i placeringarna.

Löntagarfondernas engagemang i onoterade företag varierar mellan 25 och 96 milj. kr. Mot bakgrund av risknivån för dessa investeringar betonar RRV behovet av analys- och uppföljningsinsatser.

Andra frågor RRV ägnat uppmärksamhet åt i årets utvärdering är re­dovisningsprinciper och riskanalys.

174

1   Inledning

Skr. 1987/88: 174

Bilaga 9

1.1   Uppdraget

Riksrevisionsverket (RRV) skall enligt 42 § lagen (1983:1092) med regle­mente för allmänna pensionsfonden (APR) åriigen avge utlåtande över fjärde fondstyrelsens (fjärde AP-fonden) och löntagarfondstyrelsernas (löntagarfonderna) förvaltning av medel. Utlåtandet skall överiämnas till regeringen före den 1 april året efter räkenskapsåret.

RRVs utvärdering skall enligt uttalande i prop 1983/84:50, som ligger till grund för lagen, genomföras fristående från den utvärdering som riksför­säkringsverket (RFV) gör och den granskning av fondstyrelsernas förvalt­ning som utförs av de för varje fondstyrelse särskilt utsedda revisorerna.

RRV bör enligt prop 1983/84:50 göra sin utvärdering med utgångspunkt i pensionssystemets intresse av en trygg avkastning på det av fonderna förvaltade kapitalet samt en god tillväxt i ekonomin. RRV har således primärt koncentrerat utvärderingsinsatserna till fondernas medelsförvalt­ning.

I föreliggande utlåtande redovisar RRV resultatet av genomförd utvär­dering av fondstyrelsernas medelsförvaltning år 1987. Arbetet med utvär­deringen har utförts av en projektgrupp i vilken ingått avdelningsdirektö­rerna G Hägnemark, P[REDACTED_EFTERNAMN], projektledare, och P Svahlstedt.

1.2   Genomförande av årets utvärdering

RRVs utvärdering inbegriper

-

en uppföljning av de frågor som RRV behandlade i 1987 års utlåtande över löntagarfondernas verksamhet år 1986

-

vissa frågor som aktualiserats under räkenskapsåret 1987

-

en jämförande granskning och  analys av  fondstyrelsernas  medels­förvaltning räkenskapsåret 1987.

RRV har utgått från statsmakternas intentioner att utvärderingen bör göras pä basis av fondernas verksamhetsberättelser. Underiaget för RRVs utvärdering har därför i huvudsak varit fondernas årsredovisningar med däri ingående översikter och kommentarer. RRV har därvid inte granskat de räkenskaper och övriga handlingar som ligger till grund för resp fonds årsredovisning.

RRVs utvärdering har i övrigt omfattat genomgångar med samtliga fon­ders verkställande direktörer samt med ledningen för resp fonds revisors­kollegium. Vid genomgångarna har frågor tagits upp med utgångspunkt i fondernas årsredovisningar, regelsystemet (APR) samt vissa andra frågor som aktualiserats under arbetets gång.

Resultatet av tidigare utvärderingar har redovisats i utlåtanden till rege­ringen:

-

1985-03-20 (Löntagarfondernas verksamhet 1984, RRVs dnr 1984:940)

-

1986-03-26 (Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsens medels­förvaltning räkenskapsåret 1985, RRVs dnr 1985:353)

-

1987-03-23 (Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsens medels­förvaltning räkenskapsåret 1986, RRVs dnr 1986:1042).

'

2 Allmänna förutsättningar m. m. för fonderna

2.1 Fondernas medelstilldelning och medelsramar

Vid en bedömning av fjärde AP-fondens och löntagarfondernas verksam­het och vid en jämförelse dem emellan är det väsentligt att beakta den skillnad som föreligger i fråga om medelstilldelning och medelsramar.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

2.1.1 Fjärde AP-fonden

Riksdagen har sedan fonden började sin verksamhet år 1974 vid olika tillfällen beslutat om det högsta sammanlagda belopp som får tillföras fonden. Av Qärde AP-fonden rekvirerade medel åren 1977-1987 belyses av nedanstående diagram.

Diagram 1: Fjärde AP-fonden, rekvirerade medel åren 19771987 aooor

2000

1000

Ä

rlig reicvisition

X   

Ackumulerad rekvisition

Av diagrammet framgår bl.a. att fjärde AP-fonden rekvirerat medel successivt inom den ram som riksdagen beslutat. Fonden hade vid slutet av år 1987 rekvirerat 2 350 milj kr och därmed lyft hela det belopp som riksdagen hittills beviljat.

2.1.2 Löntagarfonderna

Löntagarfondernas verksamhet finansieras med de medel som till 13 AP-fonderna flyter in i form av tillfällig vinstskatt och vinstdelningsskatt samt 0,2 enheter av procentsatsen för uttag av tilläggspensionsavgift (ATP-avgift).

I likhet med vad som gäller för fjärde AP-fonden finns ett tak för löntagarfondernas medelstilldelning. Enligt 27 § APR är ramen 400 milj kr per löntagarfond för år 1984 och ökar därefter årligen t. o. m. år 1990 med

176

ett belopp motsvarande 20 000 basbelopp för resp år. Löntagarfonderna är    Skr. 1987/88: 174 därmed på ett annat sätt än fjärde AP-fonden "garanterade" medel. För    Bilaga 9 löntagarfonderna är den totala medelsramen redan fastställd av riksdagen. För Qärde AP-fonden har ramen i stället prövats löpande av riksdagen efter framställning från fonden.

För löntagarfonderna finns även ett tak under medelsramen. Rätten att rekvirera medel begränsas i första hand av vad som flyter in i form av vinstdelningsskatt och ATP-avgift. Medelsramen får därmed praktisk be­tydelse endast om summan av influten skatt och löntagarfondernas andel av ATP-avgiften överstiger medelsramen.

I det följande redovisas en sammanställning över medelsramen och influtna medel.'

Medelsramen för löntagarfonderna

Medelsramen för åren 1984-1988 är fastlagd. Medelsramen för åren 1989-1990 är en prognos där RRV beräknat basbeloppet för år 1989 till 27 500 kr motsvarande en uppräkning av 1988 års basbelopp med 6,6%, vilket inklu­derar den i prop 1987/88:121 föreslagna kompensationen till pensionärerna. För år 1990 har basbeloppet uppräknats med ca 3,3 %.

Tabell 1

Är

Medelsram,

milj. kr.

Per fond

Per fond

Samtliga fonder

medelsram

ackumulerat

ackumulerat

1984

400

400

2000

1985

436

836

4 180

1986

466

1302

6510

1987

482

1784

8920

1988

516

2300

11500

1989p

550

2 850

14250

1990p

568

3418

17090

p = prognos

Influtna medel för löntagarfonderna

Influtna medel för åren 1984-1987 avser faktiska belopp. Från influtna medel har avräknats 200 milj kr (40 milj kr per fond) vilka är överförda till den särskilt inrättade småföretagsfonden. Influtna medel för åren 1988-1990 avser en prognos över beräknad vinstdelningsskatt och ATP-avgift. I prognosen ingår ej de medel som ännu kan inflyta från den tillfälliga vinstskatten.

' 1 följande tabeller förekommer att summor på grund av avrundningar inte överens­

stämmer med summan av delposterna

177

12    Riksdagen 1987188. 1 saml. Nr 174

Tabell 2

Ar

Influtna medel, milj. kr.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

Per fond

influtna

medel

Per fond ackumulerat influtna medel

Samtliga fonder ackumulerat influtna medel

1984

1985

1986

1987

1988p

1989p

1990p

308,8

243.0

541,2

851,6

1 074.0

1 008,2

1015,2

308,8 551,8 1 093,0 1 944,6 3018.6 4026,8 5042,0

1544

2 759

5466

9723

15 093

20134

25210

p = prognos

De medel som influtit under år 1987 har överstigit medelsramen. Sålunda har medelsramen för första gången utgjort en restriktion för fondernas medelsrekvisition. Influtna medel i form av vinstdelningsskatt och lönta­garfondernas andel av ATP-avgiften överstiger medelsramen med ca 800 milj kr. Som framgår av det tidigare väntas influtna medel t. o. m. år 1990 överstiga medelsramen. Enligt RRVs prognos beräknas influtna medel från vinstdelningsskatten och löntagarfondernas andel av ATP-avgiften översti­ga medelsramen med ca 8 miljarder kronor vid utgången av år 1990.

Under år 1988 kan löntagarfonderna maximalt tillföra riskkapitalmark­naden ca 3,2 miljarder kronor. Detta under förutsättning att under år 1988 tillgängliga medel samt tidigare icke utnyttjade medel rekvireras.

2.2 Rekvirerade medel

Nedanstående sammanställning belyser av löntagarfonderna rekvirerade medelåren 1984-1987.

Tabell 3

Fond

Av löntagarfonderna rekvirerade medel, belopp i milj kr

Ack 1984-1986    1987

Totalt

Sydfonden

1093,0

691,1

1 784.0

Fond Väst

1 092,8

691.0

1 783,8

Trefond Invest

1 092.9

691,1

1 784,0

Meilanfonden

1093,0

107,0

1 200.0

Nordfonden

1 092,7

691,3

1 784,0

Summa

5464,4

2871,5

8 335.8

Av sammanställningen framgår att löntagarfondernas rekvisitioner av medel i stort sett motsvarar influtna medel för åren 1984-1986 (jämför tabell 2 på föregående sida). Under år 1987 har de för löntagarfonderna tillgängliga medlen inte lyfts fullt ut. Det outnyttjade rekvisitionsutrymmet uppgår till ca 584 milj kr vid utgången av år 1987. Detta förklaras av att Mellansvenska löntctgaifoitden endast rekvirerat en mindre del av under år

178

1987 tillgängliga medel. Övriga löntagarfonder har i stort sett lyft tillgängli­ga medel.

Med avseende på medelsrekvisitionen under år 1987 kan löntagarfonder­na indelas i tre grupper. Sydfonden och Trefond Invest har rekvirerat i stort sett i den takt medel funnits tillgängliga. Fond Väst och Nordfonden har lyft tillgängliga medel men med en större spridning i tiden jämfört med nyssnämnda fonder. Som tidigare nämnts har Mellansvenska löntagarfon­den under år 1987 endast tagit i anspråk en mindre del av tillgängliga medel. I årsredovisningen kommenterar fonden detta enligt följande:

"Under större delen av 1987 låg aktiekurserna så högt att Mellansvenska löntagarfonden inte bedömde större nyinvesteringar i värdepapper som attraktiva. Av det belopp på 691 Mkr, som ställdes till vårt förfogande, lyftes därför endast 107 Mkr. Resterande 584 Mkr får lyftas under kom­mande år."

I prop 1983/84:50 görs följande uttalande i anslutning till medelsramens konstruktion.

"Konstruktionen innebär också att en fondstyrelse kan, om den under ett eller ett par års tid bedömer konjunkturerna vara mindre goda för placering av fondmedel i värdepapper, begränsa sina rekvisitioner av medel och något eller några år senare ta i anspråk den på detta sätt dittills outnyttjade delen av medeisramen."

Sålunda kan konstateras att Mellansvenska löntagarfondens agerande är förenligt med APRs intentioner.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

2.3 Fondförmögenhet

I nedanstående sammanställning visas rekvirerade medel och fondförmö­genheten för löntagarfonderna sammantagna, resp motsvarande värden för fjärde AP-fonden vid utgången av år 1987.

Diagram 2: Fondförmögenhet 1987-12-31 resp rekvirerade medel för samtliga lönta­garfonder och fjärde AP-fonden åren 19841987

4: s AP-fonaan

Sumns LTF

Rekvirerade medel     0 Fondf

ö

rm

ö

genhet

179

Den totala fondförmögenheten var för fjärde AP-fonden 11,5 miljarder    Skr. 1987/88: 174 kronor vid utgången av år 1987. De medel som tillförts fonden vid samma    Bilaga 9 tidpunkt var ca 2,3 miljarder kronor.

Löntagarfonderna hade vid utgången av år 1987 en sammanlagd fondför­mögenhet på 9,7 miljarder kronor. Löntagarfonderna har rekvirerat kapital successivt och hade vid denna tidpunkt lyft 8,3 miljarder kronor. Tillsam­mans har således vid utgången av år 1987 fjärde AP-fonden och löntagar­fonderna en fondförmögenhet på 21,2 miljarder kronor.

2.4 Riskkapitalmarknaden 1987'

Sedan löntagarfonderna startade sin verksamhet under andra halvåret 1984 och till utgången av år 1987 har aktiekurserna mätta genom Veckans Affärers (VA) totalindex stigit med ca 50%. År 1987 blev ett händelserikt år på den svenska börsen med främst dramatisk kursutveckling för aktier och optioner. Totalindex sjönk under 1987 med ca 8 %. Året inleddes med att index för januari sjönk med ca 14% vilket är ovanligt för denna normalt mycket starka månad. Under de följande månaderna steg kurserna för att nå en högsta notering den 8 oktober, närmare 60% högre än lägsta note­ringen ijanuari. Därefter sjönk kursnivån fram till årsskiftet med 33% under inledningsvis baisseartade förhållande.

Branschutvecklingen under år 1987 var oenhetlig och tendenserna från år 1986 förstärktes ytterligare. Fastighets-och byggbolagen uppvisade den bästa kursutvecklingen (4-16%). Bättre än totalindex utvecklades såväl gruppen Övriga företag (-1-11%) som Förvaltningsbolagen (-5 %) för andra året i rad. Spegelbilden av ovanstående förhållande var att både Kemisk industri (-12%) och Verkstäder (-22%) tappade jämfört med totalindex.

Orsakerna till de kraftiga kursrörelserna på den svenska aktiemarknaden år 1987 är många. Den första av börsårets tre faser var nedgången ijanuari med 14%. Nedgången, som inte hade någon motsvarighet utomlands, kan troligen förklaras med stigande marknadsräntor och farhågor kring att en stor del av skattefondsparandet skulle lösas in.

Den andra fasen präglades av en stor uppgång. En orsak till denna är den påspädning av likviditet som skett under lång tid såväl i Sverige som internationellt. En annan anledning till uppgången är den tilltagande inter­nationaliseringen av kapitalmarknaderna med lättrörliga kapitalflöden och snabb informationsspridning. Ytterligare en förklaring är att industri­konjunkturen successivt förstärktes under året. Samlat ledde detta till att de svenska företagen nådde en mycket hög värderingsnivå i ett längre perspektiv.

Den tredje fasen av börsåret hade föregåtts av en viss stigande tendens på de internationella räntemarknaderna. Det stora internationella kursfal­let utlöstes av ett par motsägelsefulla uttalanden från den amerikanska administrationens sida beträffande räntepolitiken och valutautvecklingen. Samtidigt offentliggjordes uppgifter om en svag utveckling för handelsba­lansen varvid den långa räntan steg. Detta ledde till att kurserna på New

' Vissa uppgifter i detta avsnitt har hämtats från fjärde AP-fondens årsredovisning

180

York-börsen föll kraftigt vilket ocksä fortplantade sig till Stockholmsbör­sen. Kursfallet i Stockholm blev större än på de flesta andra internationella börser. Troligen en följd av att det internationella börskapitalet sökt sig tillbaka till sina hemmamarknader.

Omsättningen sjönk på Stockholms fondbörs från 141,7 miljarder kronor år 1986 till 124,6 miljarder kronorår 1987. Emissions- och introduktionsvo­lymerna steg under året från 4,4 miljarder kronor till 5,6 miljarder kronor. Ytterligare 2,8 miljarder kronor emitterades av icke officiellt noterade företag exkl de till företagsledningar och anställda riktade emissionerna av främst konverteringslån. Därmed närmade sig den totala emissionsvoly­men rekordnivåerna från åren 1983 och 1984.

Diagram 3: Utvecklingen för VAs totalindex under år 1987

-VPs totalindex

Skr. 1987/88:174 Bilaga 9

veL'

3 Ändringar i reglementet (apr)

Riksdagen har beslutat om förändringar i APR som trädde i kraft den I februari 1988, dvs. de får praktisk betydelse först under 1988 års medels­förvaltning. RRV har i tidigare utlåtanden behandlat flera av de frågor som förändringarna avser. Nedan återges i sammandrag de ändringar som rör fjärde AP-fondens och löntagarfondernas verksamhet.

Senaste datum för förvaltningsberättelse (16 §)

Varje fondstyrelse skall före den 15 febrtiart (tidigare den 1 februari) varje år redovisa för sin förvaltning under föregående räkenskapsår genom att lämna förvaltningsberättelse med resultaträkning samt balansräkning avse­ende ställningen vid årets utgång.

181

Redovisning efter reala principer (16 §)

Skr. 1987/88: 174

RRV föreslog i föregående års utlåtande att 16 § APR skulle kompletteras "1183 9 så att det av denna framgick att fjärde AP-fondens och löntagarfondernas förvaltningsberättelser även skall innehålla resultat- och balansräkning efter reala principer. I APR har nu införts en bestämmelse om att det till förvaltningsberättelsen också skall fogas resultaträkning och balansräk­ning som är uppställda efter reala principer.

I prop 1987/88:11 anförs som skäl för att införa redovisning efter reala principer att

"Den reala redovisningen skall således ses mot bakgrund av intresset av en trygg avkastning på de ATP-medel fondstyrelserna förvaltar och ett allmänt intresse av att löpande kunna följa resultat- och värdeutvecklingen i förhållande till avkastningskravet".

Vidare anför föredraganden att

"Vad gäller den närmare utformningen av den redovisningsteknik som bör användas kan den modell som Qärde fondstyrelsen tillämpar tjäna som god vägledning".

Granskning av fondstyrelserna (17 och 24 §§)

Regeringen skall överlämna samtliga fondstyrelsers verksamhetsberättel­ser till riksdagen före utgången av april månad samma år. För varje kalenderår skall revisorerna avge revisionsberättelse, som skall överläm­nas till fondstyrelsen inom fjorton dagar (tidigare en månad) efter det att förvaltningsberättelsen har kommit revisorerna till hända. Således kan konstateras att RRV fr. o. m. nästa utvärdering kommer att ha tillgång till underlaget för granskningen 14 dagar senare än f. n.. Detta förhållande kan påverka granskningens omfattning.

Placering av medel i standardiserade köp- och säljoptioner (35 §)

Beträffande rätten att placera medel har APR ändrats så aUjjärde AP-fon­den har rätt att placera medel i standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier i svenska aktiebolag (med undantag av aktiebolag som driver bank- eller försäkringsrörelse).

RRVs tolkning av riksdagens beslut i ovannämnda fråga är att all verk­samhet med standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier fort­sättningsvis är otillåten för löntagarfonderna.

Placering av medel i andelar i svenska kommanditbolag (35 §)

Fjärde AP-fonden och löntagarfonderna får placera medel i andelar i svenska kommanditbolag. Allmänna pensionsfonden fär dock inte vara komplementär i ett kommanditbolag.

182

Placering av likvida medel (39 §)

Skr. 1987/88: 174

När det gäller att förvalta likvida medel har fondstyrelsernas handlingsut-

rymme utökats så att de - utöver placeringar som tidigare framgick av 39 § APR - får placera sina likvida medel i andra värdepapper med hög likviditet avsedda för den allmänna marknaden.

4 Uppföljning av tidigare utlåtanden m. m.

4.1    Real redovisning

RRV har i tidigare utlåtanden framhållit betydelsen av att fondstyrelserna kompletterar sina årsredovisningar med en real resultat- och balansräk­ning. Av kapitel 3 framgåratt det i APR nu tagits in en bestämmelse om att det till förvaltningsberättelsen också skall fogas en redovisning efter reala principer fr.o. m. verksamhetsåret 1988. Vid en genomgång av fondernas årsredovisningar för år 1987 kan följande konstateras.

Fjärde AP-fonden har i årsredovisningarna fr. o. m. år 1983 redovisat en resultat- och balansräkning efter reala principer. Beträffande löntagarfon­derna har samtliga en real resultat- och balansräkning efter samma princi­per som Qärde AP-fonden utom Mellansvenska löntagarfonden.

4.2    Redovisningsprinciper för köpoptioner

I föregående års utlåtande kunde konstateras att vissa skillnader fanns i fondernas sätt att redovisa utfärdade köpoptioner. RRV ansåg att utfärda­de köpoptioner bör redovisas enligt Föreningen Auktoriserade Revisorers (FAR) rikflinjer.

FARs redovisningskommitté har givit ut ett utkast till rekommendation i frågan med i sak samma innebörd som nyssnämnda riktlinjer, vilka RRV redogjort för i föregående utlåtande. Vid en genomgång av fondernas årsredovisningar för år 1987 kan följande konstateras.

Fjärde AP-foitden redovisar utställda köpoptioner på det sätt som FAR anger.

För löntagarfonderna gäller följande. Sydfonden och Nordfonden har på balansdagen inga utfärdade köpoptioner. Under verksamhetsåret har ut­ställda köpoptioner redovisats som en förutbetald intäkt. Fond Väst, Tre­fond Invest, och Mellansvenska löntagarfonden har under år 1987 ändrat sin redovisning av utfärdade köpoptioner i enlighet med vad FAR anger.

Således kan konstateras att samtliga fonder under år 1987 i stort sett redovisat utfärdade köpoptioner på det sätt som FARs utkast till rekom­mendation anger.

183

4.3 Riktade optioner

Skr. 1987/88: 174

Bilaga 9

Trefond Invest ställde under år 1986 ut köpoptioner på sitt aktieinnehav i Svenska Handelsbanken och Pronator. Dessa optioner är ej standardisera­de (det finns ingen marknadsmässig handel), utan de är förenade med särskilda villkor och riktade till speciella parter i företagen.

RRV konstaterade i föregående års utlåtande att riktade optioner inte är omnämnda i APR som en tillåten placering. RRV anförde vidare att verket är tveksamt till om löntagarfonderna skall sluta sådana avtal, eftersom de kan komma att ifrågasättas från etiska utgångspunkter.

Frågan har aktualiserats igen genom riksdagens beslut beträffande lönta­garfondernas möjlighet att handla med optioner. RRV gör den bedömning­en att eftersom Trefond Invest är juridiskt bunden vid ingångna avtal bör de ovan diskuterade köpoptionerna få löpa tills dess de löses, kvittas eller förfaller. Vid samtal med fondens ledning har framgått att Trefond Invest ej har för avsikt att teckna några nya avtal av ovan nämnt slag.

4.4 Redovisning av riskreserv

Fonderna engagerar sig i allt större utsträckning i icke noterade företag. Större risker är förenade med investeringar av detta slag. APR anger i 16 § att tillgångarna skall tas upp till anskaffningsvärde. Vidare anges att en osäker fordran skall tas upp till det belopp som beräknas inflyta. RRV anser att detta måste tolkas så att en tillgång vars verkliga värde är lägre än anskaffningsvärdet skall tas upp till detta lägre, verkliga värde. En aktie i ett onoterat bolag bör således tas upp till ett lägre värde än anskaffnings­kostnaden om det verkliga värdet bedöms var lägre. Den nedskrivning som därmed aktualiseras bör redovisas som kostnad i en särskild post i resultat­räkningen.

Det är svårt att beräkna verkligt värde på ett akfieinnehav som saknar marknadsnotering (dvs där föga handel förekommer i aktien). Det är såle­des förenat med svårigheter att i förväg fastställa nedskrivningsbehov i enskilda aktieposter. Å andra sidan är det ganska klart att förluster kom­mer att uppstå i vissa av de onoterade innehaven. Flera av fonderna har därvid valt att ospecificerat göra en avsättning till en s. k. riskreserv. Således har Sydfonden, Fond Väst och Mellansvenska löntagarfonden ackumulerat avsatt 15, 9,5 resp 20 milj kr. Riskreservavsättningarna har ökat från föregående år då de uppgick till 10, 2 resp 10 milj kr i nyssnämnda fonder.

Den redovisningsmässiga behandlingen av riskreserven varierar mellan fonderna. Fond Väst redovisar i årsredovisningen beloppen som kostnad i resultaträkningen och som skuld i balansräkningen. Sydfonden redovisar som kostnad i resultaträkningen men som "reserv" i balansräkningen. Mellansvenska löntagarfonden redovisar inte sin avsättning i den nomi­nella redovisningen utan endast i sin sammanställning av marknadsvärden.

RRV anser att specifika nedskrivningar eller en riskreservavsättning kan

göras. I det senare fallet bör dock internt hos resp fond finnas en specifika­

tion över vilka företag som avses. Nedskrivning/riskreservavsättning bör

184

redovisas i såväl nominell som real redovisning och där belasta resultaträk-    Skr. 1987/88: 174 ningen som kostnad och balansräkningen som skuld. Fond Västs redovis-    Bilaga 9 ningsmässiga behandling förordas således om riskreservbegreppet an­vänts.

4.5    Årsredovisningens innehåll

RRV har i tidigare granskning uttalat att arie AP-fondens årsredovisning uppfyller högt ställda krav på redovisningens innehåll och dess grafiska och språkliga utformning.

RRV noterar även att löntagarfondernas årsredovisningar successivt utvecklas och generellt sett blivit mer informativa.

4.6    RRVs överläggningar med fondstyrelsernas revisorer

RRV har som ett led i uppföljning av tidigare utlåtanden medverkat i överläggningar med ordförandena för resp löntagarfonds revisorskolle­gium. Vid ett sammanträde i november 1987 diskuterades bl.a. frågan kring handeln med optioner, fondernas investeringar i onoterade bolag, riskanalys, årsredovisningens innehåll, insiderfrågor m. m.

4.7    Fjärde AP-fondens och löntagarfondernas yttranden

över RRVs och RFVs utlåtanden avseende 1986 års

medelsförvaltning

Fjärde AP-fonden fann inte anledning att framföra några synpunkter. Nordfonden tillstyrkte de förändringar som RRV föreslagit. Sydfonden, Trefond Invest och Mellansvenska löntagarfonden har i sina yttranden ifrågasatt RRVs och RFVs utlåtanden, bl.a. vad gäller införande av real redovisning, jämförelser mellan fonderna och förslaget om enhetliga re­dovisningsprinciper.

I synnerhet Mellansvenska löntagarfonden framför kritiska synpunkter. Fonden anför bl.a.:

"Såvitt vi kan se belyser de nu gjorda utvärderingarna alls inte de grund­läggande målen för löntagarfonderna, utan mer hur ett antal ordningsfö­reskrifter i lagar får tolkas och om fonderna där ligger rätt i sin tolkning."

I sin årsredovisning lämnar Mellansvenska löntagarfonden förslag på hur en långsiktig aktieförvaltning kan utvärderas. Förslagen är främst ägnade att belysa frågan om fondens avkastning på förvaltade medel samt hur det långsikfiga avkastningskravet uppfylls. RRV finner att förslagen ligger väl i linje med den uppläggning verket har för att belysa nämnda fråga. Vid sammanträffande med fondens ledning kunde också konstateras att det inte föreligger några meningsskiljaktigheter mellan RRV och Mellansvens­ka löntagarfonden i riämnda avseenden.

Näringsutskottet konstaterar i sitt betänkande (NU 1987/88:10) om änd­

ringar i reglementet för allmänna pensionsfonden (prop 1987/88:11) att

RRV och RFV var för sig genomför en värdefull granskning. RRV har tagit

185

fasta på de delar av fondernas remissvar som verket funnit relevanta.

5 Aktualiserade frågor år 1987

Skr. 1987/88:174

Bilaga 10

5.1    Placeringar i instrument som ej omnämns i APR

Av 34 § APR framgår de grundläggande principerna för fondernas place­ring av medel. Fondernas uppgift är att förvalta pensionsmedel genom placeringar på riskkapitalmarknaden. Placeringarna skall syfta till att för­bättra riskkapitalförsöijningen till gagn för svensk produktion och syssel­sättning. Medlen skall placeras så att kraven på god avkastning, långsiktig­het och riskspridning tillgodoses.

RRV konstaterar efter genomgång av årsredovisningarna samt mot bak­grund av övrig inhämtad information att fonderna under år 1987 gjort placeringar som inte omnämns i APR.

Så\äfjärde AP-fonden som löntagarfonderna har under år 1987 place­rat medel i standardiserade köpoptioner avseende aktier. Det kan noteras att omfattningen av dessa placeringar i flertalet fall var relativt liten i förhållande till resp fonds totala fondkapital. I Fond Väst och Mellan­svenska löntagarfonden har dock denna aktivitet varit relativt större jäm­fört med övriga fonders.

För fjärde AP-fonden har i 35 § APR fr.o.m. 1988-02-01 införts en bestämmelse om att fonden får placera medel i standardiserade köp- och säljoptioner avseende akfier i de bolag som anges i paragrafens första stycke. Denna bestämmelse omfattar dock inte löntagarfonderna (se kapi­tel 3). Mot bakgrund av detta utgår RRV från att de löntagarfonder som på balansdagen redovisade pågående handel med standardiserade köpop­tioner avvecklar denna så snart som möjligt.

Fond Väst redovisar en fordran avseende ett reverslån i samband med överlåtelse av aktier och ett konvertibelt skuldebrev i ett bolag. RRV konstaterar att reverslån inte är omnämnt som tillåten placering i APR. Vid kontakt med fondens ledning har RRV erfarit att reverslånet är ett sätt att avveckla ägarengagemanget på ett för fonden och företaget rimligt sätt.

5.2    Förvärv av bostadsrätt

Nordfondens styrelse har i oktober 1987 fattat beslut om att förvärva en bostadsrättslägenhet i Stockholm och upplåta denna med hyresrätt som tjänstebostad till verkställande direktören. Fråga uppkommer därvid huru­vida ett sådant agerande ligger inom ramen för statsmakternas intentioner och bestämmelsen i 15 a § APR. Paragrafen har följande lydelse:

"En fondstyrelse får förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bereda styrelsen lokaler för verksamheten".

RRV konstaterar att det av paragrafen ej framgår att en fondstyrelse har

rätt att förvärva en bostadsrätt för bostadsändamål. Med utgångspunkt i

APRs intentioner (prop 1983/84:172) konstaterar RRV att bestämmelsen

har sitt ursprung i ett kontorslokalproblem. Av intentionerna framgår

vidare att sådant förvärv av egendom "bör i huvudsak nyttjas för styrelser­

nas kanslier".

186

Mot bakgrund av det ovan anförda ifrågasätter RRV om Nordfondens    Skr. 1987/88: 174 förvärv av bostadsrätt för bostadsändamål ligger inom ramen för statsmak-    Bilaga 9 temas intentioner och bestämmelserna i APR. Vidare anser RRV att frågan bör klarläggas till ledning för framtida handlande.

5.3    Värderingsprinciper för aktier på balansdagen

Fjärde AP-fonden och löntagarfonderna har tidigare använt riksskattever-kets deklarationskurser för att beräkna marknadsvärdet på aktieinnehavet per balansdagen. På grund av att det är opraktiskt att använda dessa i detta sammanhang har värderingen fått göras på annat sätt. RRV har därvid noterat att fonderna använt sig av olika värderingsprinciper, vilket påver­kar den reala redovisningen.

RRV har gjort en genomgång av större aktieposter i resp fonds portfölj och jämfört redovisade värden med en beräkning utifrån principen årets sista betalkurs. Därvid har bl. a. iakttagits en differens i värderingen av ett enskilt aktiebolag på 8 milj. kr.

Med tanke på fondernas delårsrapportering bör en snar lösning komma till stånd i frågan så att värderingsprinciperna blir enhetliga.

5.4    Placeringar i icke noterade företag'

Enligt prop 1983/85:50 får fonderna placera medel i svenska aktiebolag med tonvikt på företag av produktionskaraktär. Några riktlinjer för fördel­ningen mellan t.ex. noterade och icke noterade företag finns inte. Beträf­fande de mindre och medelstora företagen - bland vilka fiertalet onotera­de företag ingår - sägs att vid kapitalengagemang i dessa torde det många gånger vara bäst att gå in via investmentföretag av typ tillväxtföretag, venture-capitalföretag o. d.. För de icke noterade företagen fungerar lönta­garfonderna och Ijärde AP-fonden som komplement till andra finansie­ringskällor.

Engagemanget i denna del av riskkapitalmarknaden ställer stora krav på att fonderna gör noggranna analyser av varje företag innan något kapital­tillskott kan komma i fråga. Detta på grund av den högre risknivån samt att det normalt saknas andra externa analyser. Delägarskapet i dessa företag och fondernas ansvar för förvaltning av medlen ställer krav på att fonderna kontinuerligt inhämtar information om företagens verksamhet och ekono­miska situation. För att förbättra denna tidskrävande bevakning har flerta­let fonder anställt särskilda företagsanalytiker.

Flera fonder har framfört att ökningen av antalet onoterade företag i portföljen till en del begränsas av att många företag som vill att fonderna skall skjuta till riskkapital inte uppfyller de krav som ställs. I sammanhang­et bör nämnas att utöver bedömning av varje affärsidé måste även företa­gens beroende av nyckelpersoner beaktas. Det senare framstår i denna typ av företag som en väsentlig riskfaktor. Personberoendet kan vara av så

Företag som saknar marknadsnotering

187

avgörande betydelse för ett mindre företag att hela dess fortlevnad är    Skr. 1987/88: 174

avhängig en persons engagemang.

Bilaga 9

Nedan ges en sammanfattande bild av fondernas engagemang i onotera­de företag. Flertalet uppgifter är hämtade från fondernas årsredovisningar, i några fall har kompletterande upplysningar inhämtats vid RRVs intervju­er med fondernas verkställande direktörer.

Fjärde AP-fonden framhåller i årsredovisningen för år 1987 sin roll som viktig riskkapitalkälla för onoterade företag. Härvid anförs att fondens marknadsandel på detta område, med hänsyn tagen till svårigheten att exakt avgränsa riskkapitalmarknaden för onoterade företag, är betydligt högre än fondens andel av den officiella aktiemarknaden.

Fondens investeringar på denna marknad under 1980-talet utgör närma­re 700 milj kr. Praktiskt taget hela beloppet förutom investeringar i SSAB utgör nytillskott av aktiekapital.

Det totala engagemanget i onoterade företag var 576 milj kr eller ca 5 % av fondkapitalet vid utgången av år 1987. För fonden uppkommer avkast­ning på portföljen av onoterade bolag till en mindre del genom utdelning på aktier, till en del genom realiserade vinster vid avyttringar av onoterade företag.

Fonden framhåller att placeringar i onoterade bolag måste anses vara mer riskfyllda än placeringar i större noterade företag. Inför årets bokslut har fonden gjort en bedömning och värdering av förlustriskerna i varje enskilt engagemang. Denna bedömning har resulterat i att ca 45 milj kr kan komma att realiseras under de närmaste åren. Under år 1987 har ett onoterat bolag utgått ur portföljen efter konkurs, förlusten uppgick därvid till 4,5 milj kr. I sammanhanget bör också framhållas att ett bolag utgått ur den onoterade portföljen på grund av att aktien numera noteras. Vidare har aktieinnehavet i två andra fall sålts med realisationsvinst.

Fjärde AP-fonden avser att framdeles öka sin uppsökande roll på riskka­pitalmarknaden. Detta skall ske genom samarbete med det nystartade företaget Näringslivskredit i vilket fonden är delägare.

Sydfonden redovisar engagemang i onoterade bolag till ett marknadsvär­de på ca 48 milj kr. Fonden har fått vidkännas förlust i två företag på sammanlagt ca 4 milj kr. Till följd av att flera av de onoterade företagen har ekonomiska problem har fondens riskreserv ökats från 10 till 15 milj kr. Enligt RRVs mening synes fondens resurser för analys och uppföljning av sina investeringar i onoterade bolag ej vara tillräckliga. RRV anser vidare att Sydfondens redovisning av engagemang i onoterade bolag bör förbätt­ras.

Foitd Västs investeringar i onoterade företag uppgår till ca 68 milj kr. Under år 1987 har två nya engagemang inletts och därmed har aktiviteten jämfört med tidigare år varit något lägre inom detta område mätt i antal nya engagemang. Under år 1987 har till riskreserv avsatts 13 milj kr, varav 5,5 milj kr ianspråktagits.

Trefond Invest började år 1986 att agera på riskkapitalmarknaden till­

sammans med övriga delägare via dotterföretaget och utvecklingsbolaget

Collator Utvecklings AB. Collator har under året inte haft den utveckling

som förväntats.

18S

Mellansvenska löntagarfondens investeringar i onoterade bolag uppgick     Skr. 1987/88: 174 till 96 milj kr på balansdagen. För dessa investeringar har 20 milj kr    Bilaga 9 reserverats vid beräkning av marknadsvärdet. Fondens investeringar i onoterade bolag medförde en nettoföriust på 8 milj kr under år 1987.

Nordfondens satsningar på onoterade bolag har ökat under år 1987. Fondens portföljvärde avseende dessa bolag var per balansdagen 26 milj kr. Fonden framhåller i årsredovisningen att ambitionen är att denna del av portföljen skall relativt sett öka under de närmaste åren. Av årsredovis­ningen framgår att ett onoterat bolag sålts med realisationsvinst under år 1987.

Tabellen nedan belyser översiktligt fondernas engagemang i onoterade företag.

Tabell 4: Fondernas engagemang i icke noterade företag

Fond

Innehav

antal

anskaff-

% av

företag

nmgs-värde'

portf

Sydfonden

13

48,9

2.7

Fond Väst

8

68,4

3,4

Trefond Invest

4

25,8

1,4

Meilanfonden

13

96,2

4,9

Nordfonden

5

25,8

1,3

4:e AP-fonden

26

575,7

5,0

' Aktier och konvertibla skuldebrev Marknadsvärde

Fondernas engagemang i små och medelstora - oftast icke noterade -företag utgör ett av de placeringsalternativ som APR anger för fondernas medelsförvaltning. Den monetära insatsen är oftast inte särskilt stor men torde ha en påtaglig betydelse för det enskilda företaget. Om fonderna enbart hade målsättningen att uppnå högsta möjliga avkastning på det förvaltade kapitalet torde fondkansliernas stora arbetsinsatser på detta område knappast innebära en optimal fördelning av de personella resurser­na. Det är i stället troligt att fondernas engagemang i onoterade företag i vart fall på kort sikt har en negativ inverkan på resultatet jämfört med om verksamheten enbart inriktades mot att placera i börsnoterade företag.

5.5 Riskanalys

RRV har noterat att riskanalys har börjat användas i allt större utsträck­ning inom näringslivet för att identifiera hot mot ett företags fortbestånd och planmässiga utveckling. Riskanalys är en aktivitet som är nödvändig i all affärsverksamhet om än med olika ambitionsnivå och grad av formalise­ring. Löntagarfonderna och Qärde AP-fonden utövar sin verksamhet i en omvärld där förändringar är bäde hastiga och kan vara omvälvande. I en sådan miljö är en riskanalys angelägen.

Tillvägagångssättet för hur en riskanalys bör utföras kan variera. För att

analysen skall ge ett relevant resultat är det nödvändigt att den utförs

189

systematiskt och omfattar hela verksamheten. Det innebär att såväl internt     Skr. 1987/88: 174

som externt påverkande faktorer bör ingå.

Bilaga 9

RRV avser att återkomma i frågan om riskanalys. RRV har emellertid inom ramen för årets utvärdering tagit upp två frågor som bör ingå i en riskanalys.

5.5.1 Personberoende

Löntagarfondernas kanslier består vart och ett av ett fåtal personer. Detta innebär med nödvändighet atl fördelningen av arbetsuppgifter blir speciali­serade. En följd därav blir att en person ensam har överblick över och kunskap om aktiviteter som är nödvändiga för verksamhetens resultat.

Ett sätt att minska risken är att upprätta en handlingsplan för krissitua­tioner. En sådan bör bl a innehålla information om vad som skall utföras, hur, av vem och när den skall träda i kraft om en nyckelperson inte kan utföra ordinarie uppgifter. Trefond Invest utvecklar f.n. en sådan plan. RRV ser positivt på detta initiativ.

5.5.2 ADB-beroende

Flera fonder har ADB-utrustning som ett administrativt hjälpmedel till kanslifunktionen, främst för redovisning och registrering av värdepapper samt ordbehandling.

Införande av ADB medför förutom många fördelar även att en riskfaktor tillförs verksamheten. Storleken på denna är bl.a. beroende av i vilken omfattning och hur hjälpmedlen används. Erfarenheter från andra håll visar att de första grundläggande funktionerna efter en tid ofta komplette­ras med ytterligare funktioner och att beroendet av hjälpmedlen ökar.

Störningar i ADB-systemet, såsom t.ex. avbrott, obehörig åtkomst, bristande datakvalitet eller förstörelse av data, kan medföra negativa kon­sekvenser för verksamheten. På motsvarande sätt kan svårigheter uppstå när det gäller att uppfylla de krav som ställs pä fonderna i bokföringslagen, tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen.

För att utröna i vad mån det föreligger risker förknippat med ADB-användning i en verksamhet bör sårbarhetsanalyser genomföras. RRV anser det lämpligt att resp fond prövar behovet av en sädan.

5.6 Insiderregler

I syfte att motverka att s. k. insiderinformation utnyttjas otillböriigt har Fond Väst, Trefond Invest, Mellansvenska löntagarfonden och Nordfon­den infört regler för anmälan och registrering av värdepappershandel som görs av befattningshavare inom resp fond. Åven fjärde AP-fonden har insiderregler. RRV noterar att reglerna ej är enhetliga och är olika i sin omfattning. RRV ser positivt på att insiderregler har införts vid nämnda fonder.

190

6 Sammanställningar av fondernas

Skr. 1987/88:174

årsredovisningar

'' 

RRV har i tidigare utlåtanden och vid diskussioner med resp fonds revisor och VD försökt verka för enhetliga redovisningsprinciper. Detta i syfte att den verksamhet som inom AP-systemet äger rum på riskkapitalmarknaden skall belysas på ett entydigt och ändamålsenligt sätt. Det är resp fondsty­relse som ytterst svarar för årsredovisningens utformning. Enhetliga prin­ciper är emellertid enligt RRV förenligt med uttalandet i prop 1983/84:50 att fonderna "som riskkapitalplacerare och som aktieförvaltare skall vara av varandra oberoende och sinsemellan självständiga". Regler och princi­per för redovisningen utesluter inte att resp fond kan redogöra för sin verksamhet på ett individuellt sätt.

Vaije löntagarfond har utvecklat egna redovisningssystem och admini-strafiva rutiner (Fond Väst och Trefond Invest har köpt Qärde AP-fondens portföljhanteringssystem). Enligt RRVs syn kan uppbyggnaden av redo­visningen bli mer rationell, enhetlig och ändamålsenlig med en samordning fonderna emellan i dessa avseenden. En samordning i administrativa frå­gor strider enligt RRVs mening inte mot intentionerna bakom APR.

I syfte att ge en samlad bild av fondernas verksamhet och resultat har RRV sammanställt uppgifter i huvudsak från fondernas årsredovisningar. I några fall har kompletterande uppgifter erhållits från resp fondkansli. Sammanställningen följer i allt väsentligt Qärde AP-fondens modell för resultat- och balansräkning. I vissa fall har RRV i likhet med förra året justerat några fonders uppgifter för att erhålla jämförbarhet. Dessa juste­ringar redovisas i kommentarer till tablå 1-4 (se bilagan). Avrundningar har gjorts till 1 OOO-tal kronor om inte annat anges.

6.1 Fondernas resultat- och balansräkningar per 1987-12-31, bokförda värden

RRVs sammanställning i tablåerna 1 och 2 av fondernas resultat- och balansräkningar bygger på fondernas egna redovisningar men har struktu­rerats på ett sätt som möjliggör jämförelser.

Samtliga fonder har ett resultat som överstiger flödeskravet till 1-3 AP-fonderna. Flödeskravet för löntagarfonderna uppgår för år 1987 sam­manlagt till drygt 231 milj kr, vilket skall inlevereras före maj månads utgång 1988. Motsvarande flödeskrav för fjärde AP-fonden är ca 132 milj kr.

Det bokföringsmässiga resultatet varierar avsevärt mellan de olika lön­tagarfonderna (se tablå 1). Resultatpåverkande poster är realisationsvinst­netto, aktieutdelning, räntenetto och förvaltningskostnader.

Löntagarfonderna redovisar förvaltningskostnader på totalt 26,2 milj kr, vilket innebär en ökning med ca 16% jämfört med år 1986. Fjärde AP-fon­dens förvaltningskostnader uppgår till 9,1 milj kr, dvs. en ökning med ca 30%. Den relativt kraftiga ökningen sammanhänger bl.a. med fondens kostnader för byte av lokaler.

191

Sammantaget har löntagarfonderna erhållit 154 milj kr i aktieutdelningar    Skr. 1987/88: 174

för år 1987. Motsvarande värde för Qärde AP-fonden är 232 milj kr.

Bilaga 9

Räntenettot uppgår till ca 93 milj kr för löntagarfonderna sammantagna och till 124 milj kr för Qärde AP-fonden. Mellansvenska löntagarfondens räntenetto uppgår till drygt 37 milj kr, medan övriga löntagarfonder re­dovisar mellan ca 9 och 21 milj kr. Detta förklaras av att Mellansvenska löntagarfonden haft en genomsnittlig likviditet som varit betydligt störte än övriga löntagarfonders.

Realisationsvinster på försålda värdepapper är den post som bidrar mest till resultatet. De största realisationsvinsterna redovisas av Mellansvenska löntagarfonden och Sydfonden. Större realisationsvinster uppkom i Mel­lansvenska löntagarfonden vid försäljning av aktier i NK, Sydkraft och Piren. Sydfondens största realisationsvinster hänför sig fill försäljning av aktier i Asea, Trelleborg, Munksjö och Astra.

Nordfonden redovisar den största realisationsföriusten under år 1987, sammanlagt 39,9 milj kr. Förlusten är nästan helt hänförlig till försäljning­en av fondens Fermenta-innehav, vilket medfört en förlust på ca 38 milj kr.

6.2 Omsättningshastigheten i portföljen

I 34 § APR anges de grundläggande principerna för fondstyrelsernas place­ring av medel. 1 specialmotiveringen (prop 1983/84:50) till paragrafen an­förs att

"För att understryka att styrelsernas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktiga placeringar av spekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav på långsiktighet. Detta bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ett särskilt fall avyttra en aktiepost redan efter en kort tids innehav, om omständigheterna motiverar en försäljning. Förvärven skall emellertid normalt ske med sikte på ett mera varaktigt innehav".

Vidare framgår att

"De allmänna principer för Qärde fondstyrelsens och löntagarfondsstyrel­sernas placering av fondmedel som här (prop 1983/84:50) har angivits överensstämmer med vad placeringsutredningen föreslagit".

Placeringsutredningen (SOU 1983:44) hade bl. a. till uppgift att ge underiag

till riktlinjer för placeringspolitiken för institutionella placerare med evig

placeringshorisont. Det framhålls att denna långsiktighet tolkas som att

placeraren primärt är intresserad av utdelningstillväxten på lång sikt och

att kortsiktiga värdeförändringar hos enskilda aktier inte skall motivera

omplaceringar. Vidare sägs att kravet på Iångsiktighet innebär atl omplace­

ringar mellan olika aktier är motiverade först när placeraren efter funda­

mentala analyser av företagens utvecklingsmöjligheter har anledning atl

revidera sina prognoser om den framtida utdelningstillväxten. Långsiktig­

heten innebär att placeraren skall bortse från sådana lönsamhetsföränd­

ringar i företagen som har kortsiktiga orsaker. Å andra sidan framhåller

utredningen alt kravel på långsiktighet inle får lolkas som att placeraren

192

passivt skall åse alla kortsiktiga fluktuafioner i kurserna på de akfier som    Skr. 1987/88: 174

innehas.

Bilaga 9

Nedan återges utredningens sammanfattande övervägande i frågan.

"Enligt utredningen bör kravet på långsikfighet tolkas som att tekniskt moUverade värdeförändringar på akfier och tillfälliga justeringar av lön­samhetsförväntningar inte skall motivera omplaceringar. Detta utesluter inte att en långsiktig placerare gör korta omplaceringar under förutsättning att de senare svarar mot de bedömningar man gör av företagens långsiktiga utdelningstillväxt."

6.2.1 Omsättningshastigheten under år 1987

RRV har beräknat omsättningshastigheten i resp fonds portfölj. Beräk­ningarna har gjorts enligt två olika beräkningssält, vilka beskrivs nedan.

Metod I: Fondens bruttoförsäljning av akfier sätts i relation till utgående realt fondkapital varvid följande resultat erhålls.

Tabell 5

Fond

Syd­fonden

Väst-fonden

Trefond Mellan- Nord-Invest    fonden   fonden

4:e

AP-fon­den

OmsäUnings-

hastighet,

procent

57

21

26           38           28'

15

Metod 2: Rekvirerade medel subtraheras från resp fonds bruttoköp av aktier. Därefter adderas bruttoförsäljning av aktier. Det då erhållna värdet divideras med två och sätts i relation till utgående realt fondkapital varvid följande resultat erhålls.

Tabell 6

Fond

Syd­fonden

Väst-fonden

Trefond Mellan- Nord-Invest    fonden   fonden

4:e AP-fonden

Omsättnings­hastighet, procent

57

21

26          42           31

15

Båda beräkningssätten ger vid handen att Sydfonden och Mellansvenska löntagarfonden har haft en omsättningshastighet som klart överstiger övri­ga löntagarfonders, nämligen 57-58 % resp ca 40%. För Qärde AP-fonden erhålls en omsättningshastighet om 15% för år 1987.

193

13   Riksdagen 1987188. I saml. Nr 174

Diagram 4: Omsättningshastighet för resp löntagarfond och fjärde AP-fonden

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

Syd-        Fond       Trefond      Mellan-    Nord-        4:e AP-

fonden       V

ä

st       Invest       fonden      fonden      fonden

X    

B

ö

rsens oms

ä

ttningshastighet

Enligt 34 § APR skall fondmedlen placeras så att kraven på god avkast­ning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses. Fjärde AP-fonden kom­menterade med anledning av kravet på långsiktighet omsättningen i port­följen i sin årsredovisning år 1986. Fjärde AP-fonden anförde följande.

"Fondens omsättning av noterade svenska värdepapper låg under 1986 på en nivå som var ca 50% högre än 1985. I relation till portföljens genom­snittliga marknadsvärde var den dock något lägre än föregående år. Det kan måhända te sig överraskande atl fonden under ett år köper och säljer aktier för över 2 mdr vardera. Fonden är ju en långsiktig placerare, och då borde rimligtvis omsättningssiffrorna vara låga. Det bör då påpekas att fondens affärer i andrahandsmarknaden (genomsnitt av köp och försälj­ningar) under de senast åren utgjort 1,5-1,6% av den officiella börsom­sättningen, dvs. fondens andel av omsättningen har varit betydligt lägre än fondens andel av den för fonden fillgängliga marknaden, 2,9%. Och det finns goda skäl för en relativt hög omsättning i portföljen. Långsiktiga placeringar innebär inte att fonden enbart köper aktier och avyttrar dessa först efter 5-10 år, om en fundamentalanalys av ett företag ger vid handen att en omplacering är önskvärd. Även i fråga om fondens "strategiska" placeringar är det med hänsyn till fondens avkastningsmål riktigt att fon­den reagerar på marknadens värdering av företagen och marginellt - säg med -f- - 10 D 20% - förändrar sitt engagemang. Ett sådant agerande är önskvärt också för att fonden skall vara en intressant aktör på marknaden. Om fondkommissionärerna visste att fonden i princip aldrig sålde aktier (och i fråga om större innehav inte heller köpte) skulle fondens levande kontakt med marknaden snabbt upphöra."

Omsättningen på Stockholms fondbörs uppgick år 1987 till 125,7 miljarder kronor och totala börsvärdel var vid årets slut ca 421 miljarder kronor. Detta innebär en omsättningshastighet på ca 30% för år 1987.

194

RRV delar synsättet att en viss omsättning av portföljen är motiverad av Skr. 1987/88: 174 bl. a. de skäl som Qärde AP-fonden anför. Det är emellertid RRVs mening Bilaga 9 att omsättningshastigheten med hänsyn till kravet på långsiktighet i place­ringarna normalt åtminstone inte bör vara högre än vid Stockholms fond­börs, snarare lägre. Mot bakgrund av de uppgifter om omsättningshastig­heten som redovisats ovan finner RRV att Sydfondens handlande inte synes ligga i linje med statsmakternas intentioner och kravet i 34 § APR om långsiktighet i placeringarna. Beträffande Mellansvenska löntagarfonden är det enligt RRVs mening tveksamt om fondens agerande ligger i linje med statsmakternas intentioner och kravet i 34 § APR om långsiktighet i place­ringarna.

6.3 Reala resultat- och balansräkningar per 1987-12-31

Som tidigare nämnts i kapitel 3 har i APR fr. o. m. 1988-02-01 införts en bestämmelse om atl fondernas verksamhet även skall redovisas efter reala principer.

Eftersom bestämmelsen inte trätt i kraft vid 1987 års bokslut har RRV sammanställt fondernas reala redovisningar. I några avseenden har kom­pletteringar gjorts där fullständig real redovisning inte lämnats. Samman­ställningen, som redovisas i tablåerna 3 och 4, bygger på de uppgifter som resp fond lämnar i sin årsredovisning.

Utgångspunkten har varit att ej korrigera i de nominella och reala bok­slut eller delar därav som fonderna upprättat. I vissa avseenden har korri­geringar gjorts så att principen för fondernas redovisning av köpopfioner, riskreserver m. m. blir densamma i det nominella och reala bokslutet. Dessa och vissa andra korrigeringar anges i kommentarer i anslutning till tablå 1-4.

I den reala resultaträkningen korrigeras det nominella resultatet för förändring i dold reserv samt för inflafionen under året och vidare görs ett avdrag för årets avkastningskrav, dvs. 3 % av nuvärdet av totalt rekvirera­de medel. Därefter erhålls ett överskott/underskott i förhållande fill resultatkravet.

Efter avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft med 371 milj kr blev det sammanlagda reala resultatet för löntagarfonderna ett under­skott uppgående lill 881 milj kr. Efter beaktande av flödeskravel, dvs. inleverans fill 13 AP-fonderna på 231 milj kr blev det sammanlagda underskottet för löntagarfonderna 1112 milj kr år 1987.

Den orealiserade värdeminskningen på aktieportföljen (dolda reserven)

har ett är då kursutvecklingen varit så dramatisk som under år 1987 (se

avsnitt 2.4), stor belydelse för det reala resultatet. Det är uppenbart atl val

av sfickdag i hög grad påverkar utfallet av resultatet i synnerhet när ett av

historiens största kursfall inträffar under perioden. En årsredovisning som

inte beaktar värdeförändringar måste å andra sidan sägas vara ofullständig.

Det är emellertid viktigt att inte fästa alltför stort avseende vid det reala

resultatet för ett enskilt år. Däremot ger den reala redovisningen / ett

längre perspektiv en god bild av värdeutvecklingen i fonderna i förhållande

fill det långsikliga resultatkravet. I tablå 3 och 4 har resultaten fr.o.m.

195

fondernas första verksamhetsår ackumulerats. Sammantaget efter fyra    Skr. 1987/88:174 verksamhetsår har löntagarfonderna ett överskott i förhållande till resul-    Bilaga 9 tatkravet på 710 milj kr.

För år 1987 (se tablå 3) gäller att resultaten varierat relativt kraftigt mellan löntagarfonderna. Mellansvenska löntagarfonden har 41 milj kr i underskott i förhållande till resultatkravet. För övriga fonder gäller att de redovisar större underskott i förhållande till resultatkravet. Sydfonden och Trefond Invest uppvisade på balansdagen relativt övriga fonder etl sämre resultat och redovisar underskott på 352 resp 335 milj kr.

Fjärde AP-fonden, som varit verksam sedan år 1974, redovisade för år 1987 ett underskott på I 016 milj kr. De sammanlagda överskotten sedan fonden startade uppgår till 6 944 milj kr.

I sammanhanget kan nämnas att kurserna efter balansdagen t. o. m. mitten av mars 1988 ökat med i genomsnitt ca 20%, vilket torde väsentligt ha ökat fondernas dolda reserv.

Av nedanstående diagram framgår fondernas andel av totala värdet vid Stockholms fondbörs per 1987-12-31.

Diagram 5: Fondernas andel av totala värdet vid Stockholms fondbörs per 1987-12-31

4:e AP-fonden 2,7 

%

- L

ö

ntagarfonderna 2,3 

%

Löntagarfonderna och Qärde AP-fonden hade tillsammans ett fondkapital på 21 236 milj kr, vilket utgör ca 5% av totala börsvärdet. Fjärde AP-fon­den hade ett totalt fondkapital på 11 532 milj kr och löntagarfonderna hade tillsammans ett fondkapital på 9709 milj kr.

196

Diagram 6: Resultat i förhållande till det långsiktiga resultatkravet, perioden 1984-1987

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

3UU

-

400 300

i

i

200

i

100

1

//A / /A

V/A

.

«

nA

Syd­fonden

Fond V

ä

st

Trefond       Mellan-        Nord-

Invest       fonden      fonden

I förhållande till det långsiktiga resultatkravet uppvisar löntagarfonderna sammantaget ett överskott. Av diagram 6 framgår atl Mellansvenska lönta­garfonden redovisar det största överskottet. Sydfonden uppvisade på ba­lansdagen ett underskott i förhållande till det långsiktiga resultatkravet.

6.4 Jämförelse med Veckans Affärers totalindex

RRV har i jämförelsen nedan gjort antagandet atl resp löntagarfond har placerat totalt rekvirerat kapital i akfier som följt börsens genomsnittliga utveckling. Därefter har detta relaterats till det reala fondkapital som fonden redovisar per 1987-12-31. Därvid erhålls etl teoretiskt mått på hur fonderna har "lyckats" i förhållande till indexportföljen.

RRVs beräkningar baseras på följande antaganden. Av fonderna rekvi­rerade medel, avseende hela verksamhetsperioden (1984-1987), har räk­nats upp med Veckans Affärers (VA) totalindex fr. o. m. den dag medlen lyfts t. o.m. 1987-12-31.

Summan av de indexerade posterna, dvs. resultatet av en tänkt index­portfölj, har därefter jämförts med resp fonds reala fondkapital per 1987-12-31 inkl de medel som har inlevererats till 1-3 AP-fonderna. Det bör observeras ätt beräkningsmetoden inte tar hänsyn till att fonderna gör andra placeringar än börsaktier, som exempelvis i onoterade aktier. Hän­syn tas inte heller till att fonderna har likvida medel samt att resultaten i någon mån är beroende av atl fonderna påböijat verksamheten vid någol olika lidpunkter.

197

Diagram 7: Jämförelse mellan VAs totalindex och resp fonds reala fondkapital, per 1987-12-31

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

-lOi

Syd-

Fond

Trefond

Meilan-

Nord-

S:a

fonden

V

ä

st

Invest

fonden

fonden

LTF

Av tablå 5 och diagram 7 framgår fondernas utveckling under perioden 1984-1987 jämfört med den tänkta indexportföljen. Om VAs index hade tagit hänsyn till aktieutdelningarna skulle fondernas resultat ha blivit några procentenhet sämre än vad som framgår av tablå 5. Diagram 7 visar vidare att Fond Väst och Mellansvenska löntagarfonden utvecklats bättre än index, vidare att Nordfonden utvecklats något bättre än index. Trefond Invest har i stort sett följt index medan Sydfonden haft en någol sämre utveckling än index. Löntagarfonderna har sammantaget utvecklats något bättre än index.

VAs totalindex uppvisar för perioden juli 1984 t. o. m. år 1987 en upp­gång om drygt 50%.

I sammanhanget kan även nämnas att det av Qärde AP-fondens årsredo­visning för år 1985 framgår att fonden "gått bättre" jämfört med VAs totalindex vaije år under perioden 1978-1985 med undantag för år 1981. Med beaktande av den marknad som är tillgänglig för fonden har portföljen i stort sett följt index utveckling under åren 1986 och 1987.

6.5 Utveckling av löntagarfondernas fondförmögenhet jämfört med om placering gjorts i räntebärande papper inom 1-3 AP-fonderna

I föregående avsnitt har fondernas resultat jämförts med ulvecklingen av en tänkt indexportfölj. Ett annat sätl att utvärdera löntagarfondernas me­delsförvaltning är att jämföra hur fondförmögenheten utvecklats jämfört med om rekvirerade medel i stället placerats i räntebärande värdepapper inom 1-3 AP-fonderna.

RRVs beräkningar baseras på följande anlaganden. Till löntagarfonder­nas fondförmögenhet, beräknad till marknadsvärde per balansdagen år 1987, har gjorts tillägg med de inleveranser som enligt APR gjorts till 1-3 AP-fondema. Summan av detta har sedan satts i relation till det resultat

198

som skulle ha uppnåtts om medlen i stället hade placerats inom 1-3 AP-fonderna. Resultatet av en sådan placering har beräknats med utgångs­punkt i den av 1-3 AP-fonderna redovisade genomsnittliga avkastningen för resp år 1984-1987. Hänsyn har tagits till att löntagarfonderna rekvire­rat medel successivt, dock har RRV räknat på hela månader vilket i jämförelsen verkat till fördel för löntagarfonderna.

I sammanhanget är det väsentligt atl framhålla att löntagarfonderna verkat under en relativt kort period och all verksamheten måste ses i elt längre perspektiv. Det bör även noteras att fonderna vid vaije tillfälle inte kan välja det mest lönsamma alternativet på grund av begränsningar ge­nom regelsystemet. Å andra sidan finns begränsningar även för 1-3 AP-fonderna. Vidare har löntagarfonderna att tillgodose andra mål än avkasl-ningsmålet.

En faktor som har stor betydelse för resultatet är valet av jämförelsedag. Mot bakgrund av aktiemarknadens utveckling under hösten 1987 kan valet att göra jämförelsen per 1987-12-31 te sig nägot olyckligt. Hade stick­dagen å andra sidan i stället flyttals tillbaka två månader (november 1987) hade detta varit till nackdel för löntagarfonderna. Om jämförelsen gjorts två månader senare (februari 1988) hade detta inneburit en fördel för löntagarfonderna. Enligt RRVs uppfattning bör emellertid mätproblem och svårigheten att utse lämpligt mättillfälle inte hindra att fondernas resultat utvärderas. Det är emellertid av vikt att beakta det ovan nämnda vid tolkningen av resultatet.

Resultatet av den beskrivna jämförelsen framgår av nedanstående dia­gram.

Diagram 8: Jämförelse mellan resp fonds fondförmögenhet och en placering i räntebä­rande papper inom 13 AP-fonderna

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

20

v.

V.

YZA

v.

7M

1/ 7 / A

-10

-20

Syd-

Fond

Trefond

Meilan-

Nord-

S:a

fonden

V

ä

st

Invest

fonden

fonden

LU

Diagrammet visar att löntagarfondernas samlade fondförmögenhet efter 3,5 år utvecklats i stort sett som om rekvirerade medel placerats i räntebä­rande papper inom 13 AP-fonderna. Vidare framgår att Fond Väst och Mellansvenska löntagarfonden haft högre avkastning på förvaltade medel än om den alternativa placeringen gjorts.

199

Bilaga

Tablå 1 Sammanställning av nominella resultaträkningar för räkenskaps­året 1987

Tablå 2 Sammanställningar av balansräkningar per 1987-12-31, bokförda värden

Tablå 3 Realt resultat och överskott/underskott i förhållande till resul­tatkrav

Tablå 4    Balansräkningar i marknadsvärden

Tablå 5 Jämförelse med Veckans Affärers totalindex, perioden juh 1984 t. o. m. år 1987

Tablå 6 Jämförelse med placering i räntebärande värdepapper inom 1 -3 AP-fonderna

Tablå 7   Portföljbeskrivning per 1987-12-31, slag av placeringar/portfölj

Tablå 8 Löntagarfondernas och Qärde AP-fondens värdepappersinnehav per 1987-12-31, branschvis

Tablå 9 Portföljinnehav per 1987-12-31. Aktier, konvertibla skuldebrev m.m.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

Sammanställning av nominella resultaträkningar för räkenskapsåret 1987, tkr'

Tablå 1

Sydfonden   Fond Väst   Trefond Invest

Mellan-        Nordfonden S:a lön-        4:e AP-

fonden

tågar-

fonden

fonderna

153916 93 134

./.      602

./. 26205

./.    1052

219191

899984

./.100912 ./. 5500 ./.  12.500

Bokföringsmässigt resultat

31861

8752 O

5096 165

35828 11692

./.      202

./.    4762

J.__ 271

42 285

84978

./.         4

O O

32902

21196

O

4627 450

23400 37 800

./.      400

./.

6000 O

54 800

278500

./. 29000

O

____ O

304 300

35 352

186609

./. 39870 O O

49021

133 391

./. 19210 ./. 5 500 ./.    7 500

Aktieutdelningar

29925

Ränteintäkter m.m.

! 3 694

Räntekostnader

O

Förvaltnings­

kostnader ./.

5 720

Avskrivningar ./.

166

Rörelseresultat

37 733

Realisationsvinster    216506

Realisationsförlus­

ter

./.  12820

Nedskrivning aktier

O

Riskreserv               ./.    5 000

Nettoresultat före

överföring till

1-3 AP-fondema       236419

150194

127 259

182091       1000263

Överföring till 1-3 AP-fondema

Bokföringsmässigt nettoresultat

78437

./. 48 826     ./. 47118     ./. 48822     ./. 38600     ./. 47911      ./.231277

103076

187593

265700

134180

768986

232 141

124462

O

./.    9085

____ O

347518

648059

./. 34421 O O

961156

./.131864 829292

Kommentarer till vissa poster i tablå 1 -4 lämnas för resp fond i anslutning till tablå 4

200

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

Tablå 2

Sammanställning av balansräkningar per 1987-12-31, bokförda värden, tkr

Sydfonden

Fond Väst

Trefond

Meilan-

Nordfonden S:a lön-

4:e AP-

Invest

fonden

tagar-fonderna

fonden

Tillgångar

Banktillgodohavan-

den och penning-

marknadsinstru-

ment

94152

107448

20360

197000

33 583

452 543

1220271

Fondlikvider

168

8994

110

7 300

4342

20864

0

Förutbetalda

kostnader och

upplupna intäkter

93

4900

1402

8000

72

14467

1417

Övriga fordringar

89

20020

68

0

0

20177

0

S:a

94502

141312

21940

212300

37997

508051

1 221 688

Aktier

1993 449

1 861986

1969113

1338200

2080784

9243 532

5400922

Konvertibla skulde

-

brev, skuldebrev

med

optionsrätter m. m.

6300

61864

36441

206600

1021

312226

152768

Inventarier m. m.

522 2000271

2227 1926077

854 2006408

600 1545400

2888

7091 9562 849

0

S:a

2084 693

5553 690

Summa tillgångar

2094773

2067389

2028348

1757700

2122690

10070900

6775378

Skulder

och fondkapital

Kortfristiga skulder

Fondlikvider

5703

0

12428

28 300

8 347

54778

0

Upplupna kostna-

der

och förutbetalda

intäkter

313

1170

7179

18600

942

28204

4165

Övriga skulder

257

286

166

1000

2758

4467

242

Skuld till

1-3 AP-fonderna

48 826

47118

48822

38600

47911

231277

131864

Riskreserv

15000

9500

0

0

0

24 500

0

S:a

70099

58074

68595

86 500

59958

343 226

136271

Fondkapital

Tillskjutet

grundkapital

1784000

1 783825

1784000

1200000

1784000

8335 825

2350000

Balanserad

vinst/förlust

53 081

122414

97316

205 500

144552

622863

3459815

Årets nettoresultat

187 593

103 076

78437

265 700

134 180

768986

829292

S:a

2024674

2009315

1959753

1671200

2062732

9727674

6639107

Summa skulder

och fondkapital

2094773

2067389

2 028348

1757 700

2122690

10070900

6775378

201

Skr. 1987/88:174 Bilaga 9

Realt resultat och överskott/underskott i förhållande till resultatkrav, tkr

Tablå 3

Sydfonden

Fond Väst

_____________ 1985

1986

1987

Ack

1985

1986

1987

Ack

Nettoresultat före

överföring till

1-3 AP-fondema

22820

65429      236419      331193        34881      121763      150194      314379

Ökning/minskning

av ej realiserade

vinster/föriuster'

63 895        217373   ./.459762   ./.187439      108966      314220   ./.266496      147248

Nominellt resultat inkl ej realiserade

vinster/föriuster

86715        282802   -223 343      143754      143847     435983   -116302      461627

Avsättning för be­varande av grund­kapitalets köpkraft   ./.22546    ./. 27240   ./. 79402   ./.137470  ./. 22312  ./. 29313   ./. 71970   ./.132116

Realt resultat inkl.

ej realiserade vins­

ter/förluster

64169        255 562   -302745

6284      121535      406670   -188272      329511

Överföring till

1-3 AP-fondema       ./.13100    ./. 26149  ./. 48826  ./. 90519  ./. 13 025   ./. 26198  ./. 47118   ./. 88889

Underskottyöver-

skott i förhållande

till resultatkrav

51069        229413   -351571     -84235      108510      380472   -235390      240622

Realt resultat och överskott/underskott i förhållande till resultatkrav, milj. kr.

Nordfonden

S:a löntagarfonderna

1985

1986

1987

Ack

1985

1986

1987

Ack

Nettoresultat    före

överföring till  1-3

AP-fondema

76012      110037        182091      368509

194

616

1000       1832

Ökning/minskning

av    ej    realiserade

vinster/förluster'

125298        80 615   ./.206432   ./. 29739

506

1056      ./.1510      ./.  18

Nominellt resultat inkl. ej realiserade

vinster/förluster

201310      190652      -24341      338770

700      1672

-  510       1814

Avsättning för be­

varande av gmnd­

kapitalels köpkraft   ./.22 554    ./.26886    ./. 77 314  ./.135192

./.113 ./.   138      ./.  371      ./.664

Realt resultat inkl.

ej realiserade vins­

ter/förluster

178756      163766     -101655      203578

587

1534       -  881        1150

Överföring till 1-3

AP-fondema              ./.13 101     ./.26175    ./. 47911   ./. 89778      ./. 65     ./.   131       ./.  231       ./.440

Underskott/över­

skott i förhållande

lill resultatkrav

165655      137591     -149566      113800

522

1403       -1112

710

' Skillnaden mellan ej realiserade vinster/förluster (dold reserv i värdepappersportföljen) vid årets slut jämfört

med vid årets böoan

 Uppindexering av grundkapitalet, dvs. summan av tillskjutna medel, med konsumentprisindex

202

Trefond Invest

Meilanfonden

1985

1986

1987

Ack

1985

1986

1987

Ack

29163        106439      127259      266551        31320      212170      304300      551553 54818        263268   ./.333683   ./. 26548      153323      180329  ./.243616       78252

83981        369707   -206424      240003      184643      392499       60684     629805 ./.22568    ./. 26899   ./. 79399  ./.137604   ./. 22544   ./. 27242   ./. 63000  ./.121092

61413        34280     -285823      102399      162099      365257     - 2316      508713 ./.13I10    ./. 26184  ./. 48822   ./. 90798  ./.  13100  ./. 26151   ./. 38600  ./. 80368

48303        316624   -334645        11601      148999      339106     -40916     428345

4:e AP-fonden

Ack 1974-  1985    1986    1987    Ack 1974-

1984

1987

2459      506    1313      961     5 239 2388     1675   2453   ./.1629    4887

4 847     2181    3766   - 668    10126 ./.1696    ./.198   ./.130   ./. 216  ./. 2240

3151     1983   3636   - 884    7886

./. 578    

./.in        .1.125

.1.   

132  ./. 947

2573     1871    3511   -1016    6939

Skr. 1987/88:174 Bilaga 9

203

Skr. 1987/88:174 Bilaga 9

TT

o o

vo 

m 

O

(N 00

O vo

O    vo      O

»

 00

OO

i

00

o o

«

s

00        On 

Tt        

I  

r             N

'        r

r- r-

vo OV

Ov

vO

Tf VO

 tN

00

m

r*

Ov r*

vo

r*

>0 Ov

o! r

00 ?

3

Tf 

r-

>o

1

1 00

00 r-

s

vo

-t

"

00 rn

00

2

»

O 

»

O

2

§

vo

n o

o 00 

 fN

        (»1

00 Tt

5S

o o

Ov O

m

vo

O

r-. 00

o

(N

*

O

i

O         00

rC 00     

_ (N        

»

o

1-N

m

(N

i

-

r4

r

c

O

0\ r* 

0\ 

r

«

-i

o\ o

o

00

00

o

OO

a\ o

oo

00

nn

§;

r) o m (N

Ov vo

f~J OV

r-t 00

(N 

OV

m

wm

(N 00

»

O 

'sO

On oo

O

o o

o 

a\

\o

(N

r

«

-i

n-i

O

 I/-1

00

fl

r

m (N

13

C

a

T3

>>

[ r~      

 o

00 V~)

r- tN

00 O

(N

00 00

O

0\ 

yr\

1

«

y-i ON

»

O

OO

o

å

i

2

1

Ti-

S

(N

3

o

oo TJ-

m On (N (N

g

1

2

m

Ov

s

Ov

00

ov

     5

M   -c   ca

cg 

E

«

 i

1/3     1/3

 é.2£ a-a

"-     .      ii   rv   -.

 -

c .a

C

n

4i "O

S = 

> t:

cd  rt

S

ä

     60 c

°

?   J.!   D.    

.2? c j3 i: S-i  CQ o .5

~ av

O c

3 .fi o. ä o 3 3.2P

c c: j; !-

li, tu O-O

u  O X3 -.a

XI 

5   E           

«

u   CJ   (U

-

1)   > T3

u

C

2   O   3    S    >

5 V -         -"5 

U 

O

C

-o t;

v

O.

u ca2 I

 ca -3 ________ ,

 s -s

 " ca

o   D. t   >   S

fcuDSOo?

c cn

v-_ ,

a 'S

£

a ca

.14

j

«

! ca

c/1 

  oca

a

o

c

?;-> = '-

°

£

«

 o J3

- o 2 "" 

ä

1    VJ   w    -.    ;Q    rrt

3 j

«

: 

= .g *i 2 (U  

2 "3 

.a

_ t'

ca  q 

Q. qj

ca -B

S2

Eä

ca

11    Piil   ca    H

P- D  iS

S

°

«

 J

Ä

204

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

5-

00

m

00

vt

?

(S

V-1 (N

SD   Tf

 r4

m o

O (N

On 

00

>o o

oo

ir\ (N

g

-

O

VO

m

00

m

1

SD

m

o 00

(N m

00 m

o\

O

(N

n 

S

o

u-i (N

-

*S

D. 

OC oo

*N O (N 00

(N

O

sD (N

m 

OO 00

>n 

r--

O

00

»o

(N O

v~i rsi

Tf

Tf

o

(N

00

o w-1

m

(N

SD vJD 0\ O

On 

r--

CM    V)

SD

r*

Tf

"O m

"O   

o  o

o  

«

r-     o

1        00

oo r-i      fN

Tf r-         r-

o NC        r-

(N -

(N

oo Tf

        f*

(N >0

Os 

O oo

oo ON o rsi m m

Tf

oo

s

O r- r- lin

O rs)

Ov

vo

 00

SD r- oo o

un 

p-i rsi

00 00

m r-

r- 

00 rj

O rs)

!S

On 

rn

   SD

r- o

Tf r", 

 m 

rs) ON

o

m -00 m o 

r-      r-J rsi

r- o

»o (N

   Tt

m o

ov

"

m rs)

oo Tt

v-i m

m Tf

0\       NO

as.   o m    u

O 00

o oo o oo rsi

rsi 00

Tt v

On 

r--

rsi m

Tt Tt

oo o

nO

On

o TT

-*

.2 

a

o Z

- 1/1 

On m Tf

m r- ON r- rsi r-

NO

oo

O rg

nO u

*t

v

o u

O 00

o 

o   Tf

NO   NO

r 

O o 

o o

o r

m    

        Tt

rsi    Tf

Tt o

ON O

r- SD

o o o o

so o 

00

00 r- o r-

r-- oo

Tt    O

00

m

ON

rsi

O

1

r- m

r

On

m

s

00 On 00 On

ON O 

NO

m

NO

Ov

m On rsi lo O rsi

Tt

r Tf 00 

»

n Tt r

Tf

00     

rsi    r

On     

»

»o

On

irj

OO

Vi

On

o

o 

Tf m

m O NO On

Tf  >0

On On On

205

Kommentarer till tablå 1-4

Skr. 1987/88:174

Sydfonden

Bilaga 9

Tablå 4

Riskreserven har dragits av mot posten "Aktier"

Fond Väst

Riskreserven har dragits av mot posten "Aktier".

Tablå 3 och 4

Beräkning av dold reserv i värdepappersportföljen:

Ingående balans av dold reserv enl RRV

413 744

UB Marknadsvärde (aktier -I- konv sk)

2071 098

./. Riskreserv

9500

Marknadsvärde värdepapper enl BR

2 061 598

Anskaffningsvärde

./. 1923 850

Dold reserv

137748

137748

Förändring i dold reserv

-275 996

Återiägg riskreserv

9500

Förändring av dold reserv enl RRV

-266496

Fonden, förändring av dold reserv

./. 269667

Differens RRV-fonden

3 171

Differensen beror på föregående års utställda optioner.

Trefond Invest

I posten konvertibla skuldebrev med optionsrätt m. m. ingår "Aktier i dotterbolag och i intressebolag"

I posten "Inventarier" ingår aktier i dotterbolag med 50000 kr

Tablå 3 och 4

Beräkning av dold reserv i värdepappersportföljen:

Ingående balans av dold reserv enl RRV

307 135

UB Marknadsvärde (aktier + konv sk)

1 972 906

Marknadsvärde värdepapper enl BR

1 979006

Anskaffningsvärde

./. 1999454

Dold reserv

-26458

-26548

Förändring i dold reserv enl RRV

-333 683

Fonden, förändring i dold reserv

./. 341943

-    8260

Differensen beror dels på utställda köpoptioner, dels på att fonden förra året ej redovisade aktier med utfärdade köpoptioner till LVP.

206

Skr.

1987/88: 174

Bilaga 9

Jämförelse med Veckans Affärers (VA) toUlindex period

len juli 1984

tom år 1987.

,tkr

Tablå 5

Sydfonden

Fond Väst

Trefond

Meilan-

Nordfonden S:a löntagar-

Invest

fonden

fonderna

1 Reall fondkapital 1987-

12-31, inkl de medel som

inlevererats till 1-3 AP-

fonden

1927754

2245452

2024003

1829713

2122770

10149692

2 Indexportfölj

2047707

2017621

2043314

1575 251

2028533

9712426

3 Resultat i förhållande till

indexportfölj, (l)-(2) 

-119953

-H 227 831

-19311

- 254 462

-h 94 237

H-437 266

4 Avvikelse från uppgång-

en i VAs totalindex under

perioden 1984-1987,

procentenheter

-6

-1-11

-1

+ 16

4-5

-1-5

207

ve

rJ m nd r rn    -

T +   I   +   I       I

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

'q

ON 

' NO rsi         00             

I/-) r- m r-     v-i        

rsi      

 rsi        

I   +   I   +   I  I

TO   rv

Oi,.si

00

Tf r 

 oo o I/-) 

«

n

no r-- r- Tf wn m r-r-

»

o c rj On r o oo 

I

 r r-J 

 rsi    o

O O o O O    o

1    

X

NO   '

nd 

Tf r~- r- 

00 r- 00 u-i 00

rf r rsi  rsi

TO 'B,

m Tf (N  

.             

r-l "O rs) rJ m       

»

n

O

»

 r m '

oo       On

O O ON r >n          00

ON r~ m nO 

»

n       -

Tt   NO   

«

/-l   ND   Tf             00

E

§

o o O o      o

OOOO             o

o 'O

Tt Ov Tt r- m        

00 r- 00 ON 00      

rJ r-i rsi rs) r-i      Tt

O C

a

a.

2 

ca 'o.

w-i  O r-J Tf           rsi

Tf r- r r 00              Tt

m r~- r no rsi      r-

wn r t~~- t- rn     NO

m ON rsj M r         o

no no 

NO r- r-    Tt

m

ca Q,

o o o o o o o o o o 00 Tf rn v r r- r~- oo r~- r--

Os Os Os Os Os yr~t v'f r\ \r\

O Tt m ON Tt m rj r- r- r- O rs) m On On

1/1 On r-~ On 00

O 00 O On r- cn rs

»

 m rsi csi

O O O O O

o o o o O

-- O NO On o i/-i On lo Tt 

ON -* 

 -

m rs) m m m

a c    

.P c

£

i2     

£

?.o Ji " o    ca c/O U. H 2 Z   c/3

00

c c

Vi g ca t

ca c

00   I

s 0-

il

o

c =

4

»

 'a

 t/] 

TO rt

E

«

g-i

ca

a.

m

I E 

 o

1

B-o

g G 

4> a/span> X 

-o 

T3 Jl!

208

cd

o

m O o I m

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

r- o Tf NO rj '

o rn Tf

m oo 00

Csl

O         m

Tf        NO

00

NO

5

a

c ..

ca

c? ca

SE

c

o u

5   ID

"O

if T3

ca c

«

 b

c>i

:sf

m 

OS

-

Ov

r

»

m

O OO On

r

00

s

o r4 r

r*-! f

oo 

o

r

On

rj

00

Ov

g

°

g;

--

O

00 o t-- 00 1/-1 vo

1

00

r

i

1

5

NO

r)

?i

"

5

I  I

o

o

o 

 mlTt

NO r o Tt  u-i 

r- 

 o 

Tf m in

On 

 >0

s

Ov        Ov

     r~

vo    

I g

o o

rsi m rj 11

lu

NO r r

»

Tt On m 00 On m

O 

»

n nO

rj NO m

00

         m

2 I

I  I

o

g

Ov

NO

t

TO

u

o

a>

a >

CQ

TO

-C

U

m

C

c

U

T3

  :Ct

m o   I NO >o

r- 

«

n NO rs)

On

ivp        -

CXo

a

   -1

2

tu 

u o

U

u

Ot

Q.

a

J=

DD

O

C

O

   rr

£

S

C

 IU 

u-o 

TO .J-

r- - r- r oo v~i 

'

 r-i Tt

Oi 

nO

r r 

a     

 5 u     [ ca

E     

.H o o U -c"

.2 5"f-  

_ g I I I

00          -H

E;p-E

v

P 11

ca      o.

t- J

4J    t/)

Mg

B i> o

iS .2 "

t/l of

ca E I Q c :

g

14   Riksdagen 1987188. 1 saml. Nr 174

209

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

Tablå 8

Löntagarfondernas och Qärde AP-fondens värdepappersinnehav per 1987-12-31

Branscher och procentuell andel av totala värdepappersinnehavet i noterade företag, procent

Bransch

Sydfonden Fond Väst Trefond

Meilan-

Nord-

Samtliga

4:e AP-

Stock-

Invest

fonden

fonden

löntagar­fonder

fonden'

holms fondbörs

Verkstadsindustri

20             24

24

21

22

22

40

24

Skogsindustri

20             21

8

24

19

18

9

10

Handelsföretag

2               3

4

7

3

4

1

3

Fastighets- och

byggföretag

12              16

14

13

23

16

10

13

Kemisk- och läke-

medelsföretag

13                5

2

3

4

5

20

8

Dataföretag

-               -

-

-

-

-

-

0

Förvaltningsbolag

11                8

5

11

7

8

2

13

Banker

3               7

8

2

7

6

_2

9

Utvecklingsföretag

5

11

1

-

3

3

2

Rederier

0

Övriga företag

14              16

24

18

15

18

15

18

Summa

100            100

100

100

100

100

100

100

' Exkl innehav i utländska aktier

 Fonden får inte förvärva aktier i aktiebolag som driver bank- och försäkringsrörelse

210

Skr. 1987/88:174 Bilaga 9

o\

t.

»

2

(U

a>

"O

3

c

(/i

a

T3

C

cS O.

Q

J2 "O

u

ca

a t: ca ;ca

*

c >

Um

(U

D

X)

c

"cn

1-

S

TO

TO

C

C

u.

O

lU

.

1    (U

-O

«

T3

rt

c

ca :ca

o_ o oo rn oo' o" r-" t-

Tf      r-T *     '

r--.     o 

 -o                    Tf      

              r-Nor-      oo

       ONr-JWio             

'      

               mooo      rn

m       Nooomo                m      rsi         r4 sd oo      Tt

           lotoONTf                 o      o                     oor      Tt

m       mTt>o-                 r-      w-i          mmNO      

rj        Tf CJ      -                 r      ON                     -

ON   I   m  I   00

00      

»

n"      O o" d - r- o' o ' 

»

n o' O rn irT

oooNrjTfrJo*nooNONTtinooorsi

o>nr-mmTtNOTtoONOor-

«

ooro

rOOONcninorONrsitONV-iNOONO

»

nrOrnw-

»

oo

»

nmr-iTfvorTtooON

v~i 

 ONm-rrJON      rnm      r- 

r-

oo Tt

r-

r~- O

(N

O

o

»

n

n

O Tt

r Tf

Tf oo

rJ .-   1  r-

m NO 

 r   j  r   |

o        Ov

lo o      w-i

o  rj rj      vo

-cJ- 00 >o p- Ov - rj 00 O O vO 00 CJ f*-! CN 

«

/-l 00 Tf

3 139

266

21040

15 660

r-- r NO 

 NO m m

»

 Tt r- On 

m 

»

Al (N on 

 Tf "" oo m Tt 00 m

            Tf   NO            

  Tt

!

00

rt

S

rt

c

t

(fl

ti

o o*

no i  

rs| r| o g>

o"      o' o*" ri 

"

vO_ O*

o'

-rn

OV v-, Ov

§

li

O

m

un On m 

o m Ov o' o" o"

I  .

O 00

NO

" 2 is 

.. ca :ca

o r 

»

/ r- O >o

oo r-- oON Tt N

£

)

o o Tt 

 iri o O r-i O Tf lo 00 m 

 m rj H rM

OOO 

»

n o rn

»

OOO

 Tt rJ

O

m

o o

Tt    >0

o rn

   Tf

o" o'

1

U

s

s

>

M

TD

ise

o o 

rj o

nO 

O 

»

O

Tf rj

1 o'o'

»

O o

»

o o

On 

rs) 

»

O ON 

»

O

O On

Tt

   Tf

o o 

Tf m

Mark nads-värde

    L.

Ande roste

%

°

\ 1 ?5

o o

ilark ads-ärde

r        :3 rn

r 

»

o r- r-

Tf On

O  NO

sD 

Tt r-

in On Tf rn

r- ON m Tf

,

o

r

n 00

s

NO rs) ON r-- 

m Tt rs)

ca .se

C/3  .

 j  :TO

 !U   TO    >

OOX)   C >    (/)   (U 3 -O

CQ

tu

.1

ca

2

73   U

2

o g      a.

 - U   TO

00 o 2 o

ca ac ° o .-S 2 ?! 5

I -   OJD 'rt

os

,J-l

°

ss

211

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

13 C

a

a

c   t/'

t: j

«

 TD

rt  .b

    TO :TO

r- o CN oo r-j vo 

o 00 o (N

cn oo

o o o 

vo 

«

n

o"

o o o o

>J-i »o

oo

o" no'

o_o rsTr-'

m 

oo 

»

o

ON O

m r-

Tt  NO

o o r-

t oo r 

oc

ca ca

c E

:0   U

a ca c

rX.P

_     

     (U

1: j" TD

rt  .t:

   TO :TO

1  I

I   I

OOOO o o 

»

o o Tf - O t O - * 

     r ri

»

o   I  r  I   

ooONO  I   o  I   

»

oo   I  00 O      t--'     'cf o" oC o"      rn"      m O'      o

Tf             

"

OrnOTt-«3-0000-»ONOOOO

NOrw-iOTfmoO

Ö

rroorNO

»

nTtONroo

»

oo

»

o-OiONoovo 

t      mrrooHTtTt

»

n-

»

nTfm 

                                  m              

»

o      

o I  o_

»

o I

ON        o" »O

Tt             

'

o O rsi m 

o o r Tf o

On 

- On I

 ON Tf 

»

o 

 NO rs)

r 00 

00 r| NO 

»

o rsj On 

»

o" O o"  ri 

"

NO o O nO 

»

o o Tf o rsi 

»

o  oo NO o 

»

n 00 oo NO On o On o 0\ Tt

OO  nO

a 

o Z

:

~ .iS "O

 ca :ca

00 (N

"o""

rn

ov

»O O

 o

m

5

o

00 vO

 o r 

ti-

£

TO

TD

1::

S

TO

C

:rt

>

_

Lm

u

0)

a

c

c

«

I  I

r rs)

O rn o Tt O rs) m O 

»

o Tf On r) r      m rs)

VO

o"

1

o

o

Tf

o

(S

VO

0_v0_

o" o'

O Ov Ov Tf

00 rvi

c

«

T3

cO

T3

c

s

ca

c

:ca

>

Lm

1>

a>

a

c

t/i

i

o

u,

un

TD

rt

TD

u.

s

TO

C

>

b.

v

a>

o

c

(«

ise

vO O (N 

o"

o o

00 

o o

(NO

Ov 

 Ov

-* »O

o (N

o_ o"

Tf

o'

T3

C

,o

i    I    OJ

if M-a

Sea :n c  >

o

r-

u-,

VO

Ov

oo

VO

Ov

c 00 

.2 IS

a o a 

o

-.c.Sg

o

.2 3

o

OJQrt

 'O

1       >   OJQ rt

E c ? P.

UQ

UQU

c/span> '""' [/i 

ca ca 

> /span> o o c c c c o o UU

cn 

oS=-

a >

vj ?; 

X 

S

U   o   

>   J      -        v>

UQUQ

:u

Mli

t   3

o P

ca ca 

-; 

«

 (/5

S Pfc P 3m P ii 

«

ipcp.2

UQUQQQQQQUUQUUQUQUUQtLltLllJLlbU.bulx'

212

Skr. 1987/88:174 Bilaga 9

.a 5

:s

«

c ."

oo__ 

_ r-- 

rJor-

o o'

ca

00

ca ca

c E

O   OJ

-a ca c

c>ic2

i: i

«

 TD

v-i

rt T3   u.

S c >

" t-

Ss

* (N

o'O

r O

r*-) o

vo t

ä

-S

(N

ca T3 u.

»

 ca :ca 

2 c >

»o o o ON o

r- o o o 

NO 

 rs) 

 r-; 

Tt o' t

' r-' 

»

o o 

»

o rJ o o " 

»

O NO rs) oo

o 00 »o NO On

OO   Tt   NO  O  Tt

m Tf Tf

00 

 r

00 r- rn

 NO o »o o v-i

ONOO

rsr

»

o

»

o -

ON On m Tf

On no 

r) 

 O 00 o

»

o o

rn m      '   I   * '  "  * *

 *

o"        ri o'       no" On o' ' o" o" -' 

*" o"

OO       or

»

ooooor

»

oTfooN

OOO     ooooTfooOTtroJor)

NOoo   

»

ors)

»

nTt

»

omrrmrr

rr--      oor-)

 Ttoom      NO

»

Ofnoooo

w~i    Tf t 

»

o 1

                    rs)      t

»

OO     I     TfNONO

rs)" 

»

o"      o m" 

o o o m NO On

o o o Tt 

 o

»

O m o\ Tf r rn

00            m NO m

i

a 

c .o

p 

Z

T3 C 

,P

1

Vi

TI

2

TO

C

>

«

.

T

C

!8i

t: 

T-* ca -ca

roo r-

r-" 

" o"

»

OOO

NO 

»

n 00

»o ON

nd 

O oo m 

 -

o 00

o o

C)

»o 

8

»O

oo

T3 C .O

Ji   I

1)

t: 

"5

73

">   .is

TF

; c        >

Tt

o'

m O 

»

O

o r o 

»

o r- o 

00      Tt o

Tf        O   NO

m r-j

m o

rn O rio"

O 00

O r

NO r-

00 o

»

o (N

r- 

»

o

m

00 

»

o Tf 

»

n

O 00

o o

:ca

>

o 

c o

C 

«

 TD cd " L- 

H   TO :TO

;2 G >

o o

Tf

m Ov

Ov

T3

c ,o

:

t: 

j

«

 TD

rt  .b

-

S c >

O 00

o

rs)

Ov CN

vO

00

m vo m vo

c

ca

ca

E

>  co S b.2 P c   

Coca.cj=c-

°

'"OC., _

3

-      -o " 13 

u       c > c

, c S c Q. ca ii o (u IU a> c: P .2 ?? y "O i

so

2 P

u o

c

ä

 a> OJ P 2 CU :ca

li.U.-ti.U.Qu.OOOOOO QOOO  IXKIQXXI

o

BQ

ca       ca >

.     g        wC/2 P

S-a  a -- P

Ti t;  t: 3 o.2

:2 o  o o " ~

a

c o

o

o. ~

S=p222

TO   TO   (U   O

.:

°

3 3-=

c 

p

T      

«

u

lg!

-

°

c 

w o 2

Ö

ÖÖ

CC   CCqS

213

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

Ss

cd TD  u-1  cd : cd

°

    1 

O

cn

VO

Tf

On 

v-i"

-'

47,6 20,4

rs) r-; 

riri

 o

Tf   O

m >o

VO O

S

»

o

o 

»

o

III

m 

8?

Tf

oo

r

o  Tf   Tf

 rsi

rsi 00

Tt -t

 m

ca

M

ca ca

|E

:0   10

---- O

ca c

C>ic2

TD -i:

t/]

TD

cd

TD

u.

s

g

>

,

,

t-

ii

U

TD

l

ta ca ica  c >

I  

»

o

»

o   I   -Nom   I  

»

ors)0\ ci

»

n"      Ttrn      oOTfo

3

Orsjw-i

»

o>ooooooors)

»

o

ONONrs)rs)ooooo\ooNors)

0\ON0N0Ttooror0N

»

o

»

n

»

o

»

OTfo o 

NO m m o

rs)                                        

      Tf

r) 

»

o

»

o

o" o" 

'

OOO

o o - r rsj r

5      

»

o

n I

I   ' " ' "' " 

o" oo"  Tf" o" NO"

OmO\mOOTt                   rs)

»

o         o

ONr)ooo

»

oON           1

-H         o

NOONOoorj                oown         o

NOOr)TfO              r

On

o rJ *N rs) ON                            

Tt

o   Tt

»

O 

»

o

o ON

Tt   Tt

r c

Noo     r| I  

»

o rn-

      o      

 o O

o 00         t 00 r-- r-

00 r          m  o r m

r- o\        On r r- c On

om           

»

n  r Tt 

»

o

°°

,

Tf

o

8

s

:

o"     o" o" o'

o         rJ

»

o

Tt        -H   

.

m      00

»

o

»

o         r-- -

NO

»

o r- o t~- o i

 Tt o r 

»

o rJ r) rs) r 

»

o

oo  m Tf r-

o"

  ca -ca

T3 .-* 3   1/5

t: J5 73 ca   . ca :ca

»

o 

»

o o r rj On NO NO r- 

»

o 

»

o 

»

o

1

O

o"

Tf

o'

o"

o

8

00

vO

1

NO

»

O

Ov

rr,

r;

o m

ZZ

73 w

0

o' 

 o"

T3

C

1

>>

gg:

«

cn

o o o

f

Ov vO r

VO  00

00 Tf

t-~ 

=?   c

IU

ca u D.

p 

X

00

Ip 

fc4

a 

- p

U.       in

iii||lll|illl

å

l

å

l

PSS = Mlä!5feo,oo°g

Q i t

ca Q> J= o, o, 0.

ip c      .2

tn   3        'O

Q a, CL a. 

214

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

Tt_ON

»

/-rs)'

73 C

£

CL. 

3   '

cd TD   u- M    cd :TO

O o o o o o

NO  Tt

»

o o 00 oriio

o o     o o\ lo      ON rs)

»

n r      Tf r Tf                    

 vi

rs) 

»

o       m o 

            r-) m

\

£

j m       m 

o             r- On

Tf                    o 

»

o         '

»

o

r4 Tf              NO

»

o

r o ri Tf"

8

oo >o 

 r-

On On

S

rs) sD rsi ON 

»

o 

ca

00

ca ca 

SE

o   IU 

 73

ca 3

tf

IZ)

OJ T-1

s

g

>

_.

n)

!

o   I  Tt o r-   r-| 

-s)"       o"  o" ri o"

ONNDo

»

OTtr--oo ooTto-mfn

»

o

»

o

OOOONO-INO

 00

 rJ      

«

 00 m NO 

Tt Tf rs)      - m      m

O O o O O o 

»

o o - r o o Tf T oo m r o 

»

n ON 00 rj  t 

»

o r)

NO »o  ON

rio 00o"

r OO O >o

»

o -H ON

ON O rj o

m H On 00

oo r T oo rs)       r)

NO r

o'o"

HNor   I  NONor~-

»

o   i   rnNot~-

no"oO-        

oToOTtrn        

«

ho"

-

omooONONO'

QOTfmoomON

QO 

 -H-Or-)moo

»

or-r

oor-oooON 0Nr0Nrs)rs)r4O

v-ivii

lin TtNONO

»

nrs)ONO

- oo 

»

o ooh- 

»

o 

 o

      rs)                         r                     Tf

ON ON

o" o"

roo

Tt"

o" o'

o    I   Tf

o"     o"

73

c

a

73

u P

z

ji   i   IU

2 J5 73

ca  i- ca :ca

;

«

fe

3

n  I

O

Or

o" o"

*.oo   IIII

 O

r- o

»

o o m rJ 

00 m 

o 

»

n

5

o 00

r-- 

»

n

O »- SD O

Tf m

o     o      o o

Tt       r-         o o

       SD       O rs)

»

n      rs)       

»

no

Tf        r)         

 r

ONTt   I  00   [  rs)0_

o" o"     o"     o" o"

73 C P

IX

-c   IJ

73

ca T3    u

H ca :ca

2 c    >

t;S

C/l

(T|

:s

TO

C

>

'

£

ca  .jg

NO o         

»

n  Tt

Tf o                 00

r-- o           T ON

r) Tf                 m

«

   I

o nD o

r- Tt o

oo oo NO o 00 

m  r

o 

»

o o o o o 

»

n r-- 

 rs) o o rs) On oo m r o o 

»

/I 00 r) - r- 

r

NOOON              ooTtomNOO

O-

»

'              oommoooomm

ooorn          NO"-ONTfoomr--

rs)o             NOrNOfnoors)oo

r                   1

m      m      Tf

o" o"

»

n r 

r-~ C3N m fs

m 00

«

         Tf

vO_

_

o'o"

O

vo'

o'

(N O

cn o o o

OO

o

1

00

o oo o

rr, (N 

vo Tf

5

f-

            rs)

o" o"

c

o

Tf

o

Tt

ri

00_

o'

Tf   OV

O O

Tf 00

r 

»

n

r- oo

NO

CN

rj

8 2

cn oo

o oo

»

n >/-i

§

00

»

o

s

(N cn m Ov

CN

CN 

'

O vO

73  

Ä

£

 J

«

TD

rt 3 .b

H   TO :TO 

S   C   >

Tf

o'

Qo"o'

NOTf

oo'o"

r- nd 

»

O " oo " o

8

o rs)  rs) r r-

S8

r- 

»

o

m NO 

 oo m 

«

 r oo NO      r- o

00

m

On 

rj

Tf On

»

n rs)

NO

On o 

00 r      rj m

o

CQ

D.

O

n.

WD

o

c/1

TO

cd

tn

>

3

C

p

n o

tyn

rt

C

T3

ca

3

a

(U

3

y}

>

">

o

o

O

O

O

O

CU

qq

£££

a o

3 

t  o

0)   a.

c  -P

ca

a o

:0   cfi

CJ   U                       J

»

!

( Cl.

«ii      c

= s

ö

 =

S

Ö

2 

«

 c

°

S p i: p

3 .U.

O

ca

tn

iiioi|pp|il||til|

 __

1

215

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

a. 

73 -

3   t"

    I    IU 

U J

«

T3

Cd   fc-*-i rt Jrt

O Vi

NO

O O          NO o

o 

»

o     00 o

om       

«

r

»

n ON    rs) 

»

ri o

"o" m

»

o

5'

oo o rs) o

NO O

o

00

r-- r

Tf

"*, R, "*,

ocTo oo

ca

00

ca ca 

c E

:0   IU 73

ca 3

C>ic2

    I    O)

. n ica 

2 c >

cn''*-'---

CN 

«

   I

VO

r--     

»

ooov I

.-"       

' o' Tf

r*0

»

OQTfln        tOOOV

VOOOOOOO               tOOOOOO        t-~0>/-lf*1

CNt-Tflo                         CNOV-OOOv       o-r 

ov-vooo      m      ."r-icNO-tt

ho-"CN      cn             

r

«

/-icN      >no

"TI   *s|,   I   0C3   I   OO C

gOOVQOOOOOvOOc

OTf     -ow-icNmwi-t     o

"o CN       >n                      vo

1

r--_

o"

VC

o'

o'

O

Z

73

3 .O

i I    CU

S Ji5 73

.  ca :ca

2    B >

a>   (u

j    I    4>

u J5 73

TH ca :ca 2 B >

3

r- I "     

o"    o"     o"

r- Tt 00        o

On 

»

/I m   m

»

o Tf 00     

VI

r o 

»

n      rs)

00 »n

I  *

»

   I

R  I

o

8

 Q                O o NO      r

o          . o 00 m      ON

 \o                  o  r      NO

On 

»

/I     m 

VI 

Tf

:

rs) o r-

Tt" o" 

rONON

o" o" Tt"

o

o"

H

O 

»

n O        NO

O rJ oo        

m oo 

»

o      

»

NO 

 O       rn

>0       r        rJ

O

m o o m o 

»

o 

o Tf r 

«

 r- r- rj o

o o

ON

73 3 P

73 ;=

c    c/5

j    I    IU

a "H

B   

"

!

u i2 -a

cd TD  u

t-'   

rt  :TO     C   >

". 1

NO

o

o"

00 o NO m

NO rs)

ON

m m

»

/-i I   -      rs)

no"       

" 

"

Tf

VI 

o NO           r

r- o r4          NO

rJ On 00        O

 O      

»

/I

Tf          -

Tf

00*

Tt  1  ''

oo"  o"

r|

00 r

1

§

;88

 rj r

8

r- On

VI

rJ

-5

r

O   IU B  00

C8

c

5 p

SS-Hoo i-Si

§

EB

|3-Q

«

0 

u-I  P

o 

oa

U

a 

p 

a 

Ip

t/5

.2$S-g 

O.W ly jS

C/5    C/)

0} o. C B av

o2    S

CO

t/5

E?    

||:

§

2

boJ

.§-»

mS.2

3

B 

,2   O. O

r"      -t-j      e   

3'-'73.T3g7373   2-'

ä

-    P   O

5 " se O !e

£

 se seo se-S o-a o-o

3

o 'C -.. ..-

cS& font-family:Verdana'>ca oca 3 u 

-idiaia

öä

cn-a-a--i:>~--S??--S-?*->.?>,S>v0.c?!-

ö

S==!au Q c/2 on c/2 c/3 &font-family:Verdana'>

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 9

B U 

O

3

tS

CL.

-S3

>- J

£

a *. ca ica

r-Tf_ 

i-Cvo"

o Tf c~-

o 

 vo o m o 

CN o QO 

  O 00

3

73 z.

c    t/5

   I   '1. *si, "   I

'    o'o'o'

I "T.

o

00

ca ca

   B

.SA   '   

C 1573 ca T3 Ul .1 ca : 

»«

 c >

32

rv-oooooi/i

r-tovtootpr

voHfnvovoovo>n

vO                               m CN

t 1/    Ov 

r- 3:   

»

v,

73 B 

,P

P

z

1: J5 73

«

  is ca :ca

o r

»

Vt

3 IU

73 3

.P

73 « c    t/5

o    1    IU

t; 

J2 T3

M  is 1 ca tca

2 3 >

u

o"

CN 

 rr\ Tf

O 

«

        CN

o'     o' o'

1/1 o     1/1

T

»

  o      Tt

Oc CS   a\

fS o     CS

3CN     CS VO

O

73 

>

ca

B

ca 

E

73 3 ,P

O

o CQ

ji   1   IU

l:   

C" 73

"i .is N ca -ca

1 "

-Ss

t; 

15 73

"  .is

Sea tro 3   >

73 

c    t/5

t:   

. ca :ca

o o ov r m vo

O O O O VO Ov

00          o

rt o         rt

ro o        o

CN 

/-!    t-.

r 

         Ov

«

            t-

B   B

a

p a

CQ 

:

E c

O)   (fl 

O ca

po IU

t" .2 o " S ."> S 'IS    

«

 *-

.r-.l-i-.-.-.iivT''       c   nr

II

oS-pS3iH.p"

ö

g   00    2

Q>>QQN

°

«

Tf

ov

E o

c

«

IU

a

E ca tca o  >

'   IU     L-   B

ca -; ica

00 B 

.E "  '3 1- >

73 ,1 ca

1- 

«

u ca 

C   c-   OJ "S   3

a 2 

«

3 .2P

ta'3; 

'(- 3 

o«o2

217

Riksförsäkringsverket

utvärdering av medelsförvaltningen

vid löntagarfonderna och

fjärde AP-fonden 1987

219

Regeringen

Skr. 1987/88: 174

Socialdepartementet

Bilaga 10

Finansdepartementet

Riksförsäkringsverket (RFV) har enligt lagen om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) ålagts att årligen avge utlåtande över löntagarfond­styrelsemas och fjärde fonstyrelsens förvaltning av medel. I enlighet här­med överlämnas bifogade inom verket utarbetade promemoria "Utvärde­ring av medelsförvaltningen vid löntagarfonderna och Qärde AP-fonden år 1987".

Enligt den proposition som låg till grund för lagen (prop. 1983/84:50) bör riksförsäkringsverkets utvärdering göras "med utgångspunkt i pensions­systemets intresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sätt att "kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på att granska fondstyrelsemas medelsförvaltning. I sitt första utlåtande avseen­de verksamhetsåret 1984 diskuterade riksförsäkringsverket innebörden av själva utvärderingsuppdraget.

Mot bakgrund av den bifogade promemorian har verket inte funnit anledning att framföra några särskilda anmärkningar om fondernas resultat eller placering av de förvaltade medlen under år 1987. Verket vill emeller­tid framhäva följande:

1 Likformiga redovisningsprinciper

Mot bakgrund av fondernas förvaltningsberättelser för verksamhetsåret 1987 kan verket konstatera att sammantaget har de avlämnade redovis­ningarna förbättrats. Vissa olikheter kvarstår dock vad gäller tillämpade redovisningsprinciper. RFV har i samtliga avgivna utlåtanden starkt beto­nat vikten av att fonderna i sin redovisning tillämpar likformiga värderings­principer. Här kan även hänvisas till regeringsbeslut 1986-01-30 (Finans-dep. 

II: 

2, 1267/85, B 62/85, Dossier 

VI) 

där det bl. a. uttrycks att det är "i första hand en angelägenhet för fondernas revisorer att verka för att så sker".

2 Rekvisitionspolitik

Mot bakgrund av börsutvecklingen under löntagarfondernas verksamhets­period fmns anledning att diskutera fondernas rekvisitionspolitik. Det rekvisitionsmönster som framträder är att i stort har löntagarfondstyrelser­na utom Qärde löntagarfondstyrelsen rekvirerat nytt grundkapital i den takt medel blivit tillgängliga för lyftning.

Riksförsäkringsverket anser att rekvisitionstidpunkten är ett av de vikti­

gare besluten en fondstyrelse fattar. Avstyr styrelsen från en rekvisition

förräntas de orekvirerade medlen i stället till gällande avkastning i l-3:e

220

AP-fonderna. Sålunda bör, enligt verkets åsikt, fondstyrelserna före varje    Skr. 1987/88: 174

rekvisitionstillfälle noga överväga den framtida börsutvecklingen.

Bilaga 10

Frågan belyses även i prop. 1987/88:11 angående vissa ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden, m. m. Där skriver föredragande statsrådet (sid. 19) i samband med att den av verket, i 1986 års utlåtande, aktualiserade frågan om den till löntagarfondstyrelserna, ojämna medels­tillströmningen under året berörs: "Rätten för en fondstyrelse att rekvirera medel är inte periodiserad på något sätt. En fondstyrelse kan alltid, om den under något eller några års tid gör bedömningen att konjunkturerna är mindre goda för placering av fondmedel i värdepapper, begränsa sina rekvisitioner hos riksförsäkringsverket. De medel som på detta sätt inte kan utnyttjas ett visst år kan i stället rekvireras vid en tidpunkt när fondstyrelsen anser att konjunkturerna för sådana placeringar är bättre. Det finns således i APR redan nu inbyggt ett system som medför att en fondstyrelse själv kan bestämma över i vilken omfattning och takt medels­tilldelningen till fondstyrelsen skall ske. Med hänsyn till det avkastnings­krav som är uppställt i APR utgår jag från att en fondstyrelse som rekvi­rerar nya medel dessförinnan alltid har gjort bedömningen att det är möjligt att också beträffande de nya medlen leva upp till detta avkastningskrav."

3 Angående tolkningen av 15 § APR

I promemorian förs en diskussion angående tolkningen av 15 a § APR beträffande köp av bostadsrätt. Riksförsäkringsverket har utifrån sin ut­gångspunkt inget att invända mot en tolkning av ifrågavarande bestämmel­se som möjliggör ett sådant arrangemang som femte löntagarfondstyrelsen beslutat om.

I handläggningen av detta ärende har förutom undertecknad Scherman deltagit överdirektören[REDACTED_EFTERNAMN] samt ledamöterna Albåge,[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]. Därjämte har närvarit personalföreträdarna byrådirektören Grenö och förste byråsekreteraren Tjärnberg, avdelningscheferna Almström, K Eriksen och[REDACTED_EFTERNAMN], styrelsens sekreterare byråchefen Molvidson samt föredragande byråchefen Palmer.

K G Scherman

Edward Palmer

221

Utvärdering av medelsförvaltningen vid löntagarfonderna

Skr. 1987/88:174

och Qärde AP-fonden år 1987

Bilaga 10

Innehållsförteckning

Sid

1. Utvärderingsuppdraget   .................................. 

1

2.

Uppföljning av tidigare års utlåtanden   ............... 

2

3.

Fondernas medelstilldelning och medelsramar ....... 

5

4.

Allmänt om riskkapitalmarknaden 1987 ................ 

.. 

10

5.

Fondernas verksamhet under 1987  .................... 

.. 

13

6.

Löntagarfondernas resultat 1984-1987 i förhållande till genom­snittligt börsindex   

15

7.

Löntagarfondernas årsavkastning på förvaltade medel i förhållan­de till börsens genomsnittliga utveckling samt avkastningskrav enligt APR     

18

8.

Fondernas placeringar...................................... 

.. 

22

9.

Andelar av aktiekapital och röstetal samt fackförbundens röst­rättsutnyttjande    

33

10.

Sammanfattande kommentarer   ........................ 

35

11.

Övrigt  ......................................................... 

36

Tabellbilaga........................................................ 

38

222

Utvärdering av medelsförvaltningen vid

Skr. 1987/88:174

löntagarfonderna och Qärde AP-fonden år 1987

''a lo

Riksförsäkringsverket (RFV) har enligt lagen (1983: 1092) om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) ålagts att årligen avge utlåtande över löntagarfondstyrelsernas och fjärde fondstyrelsens förvaltning av medel. Föreliggande PM har upprättats med anledning av detta åläggande.

1 Utvärderingsuppdraget

Enligt den proposition (prop 1983/84: 50) som låg till gmnd för lagen om reglemente för allmänna pensionsfonden bör riksförsäkringsverkets utvär­dering göras "med utgångspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sätt att "kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngd­punkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på att granska fondstyrelser­nas medelsförvaltning. I sitt första utlåtande avseende verksamhetsåret 1984 diskuterade riksförsäkringsverket innebörden av själva utvärderings­uppdraget.

Löntagarfondernas (LTF IV) och fjärde AP-fondens verksamhet ut­värderas av, förutom RFV, riksrevisionsverket (RRV) samt granskas av fondernas revisorer. RFV har sålunda inte någon anledning att genomföra en regelrätt revision av fondernas verksamhet.

2 Uppföljning av tidigare års utlåtanden

Riksförsäkringsverket har i de tre tidigare avlämnade utlåtandena diskute­rat några frågeställningar av betydelse för fondstyrelsernas framtida verk­samhet, bl.a. fondernas upplåning och likviditet samt den till löntagar­fondstyrelserna ojämna medelstillströmningen under året. Verket har ock­så i de tidigare utlåtandena framhävt betydelsen av att fonderna

-

tillämpar likformiga redovisningsprinciper

-

tillämpar real redovisning

-

rutinmässigt presenterar ett tillfredsställande informationsunderlag om verksamhetsåret

Mot bakgrund av fondernas förvaltningsberättelser för verksamhetsåret 1987 kan det konstateras att sammantaget har såväl de avlämnade redovis­ningarna som informationsunderlagen förbättrats.

Vissa olikheter mellan fonderna kvarstår dock vad gäller tillämpade

redovisningsprinciper. T.ex. när det gäller värderingen av börsnoterade

aktier till marknadsvärde per den 31/12 1987 har samtliga fonder utom LTF

I tillämpat principen lägsta betalkurs eller om sådan saknas lägsta köpkurs

sista börsdagen 1987. LTF I har använt principen högsta betalkurs

1987-12-30 eller om sådan saknas högsta köpkurs. Denna skillnad i re­

dovisningsprinciper påverkar inte det bokföringsmässiga resultatet men

223

innebär att det reala resultatet för LTF I är något överskattat jämfört med    Skr. 1987/88: 174 de övriga fonderna. Ett annat exempel är val av ingångsvärden vid beräk-    Bilaga 10 ning av realisationsvinster/förluster vid försäljning av aktier, vilket påver­kar endast det bokföringsmässiga resultatet. Tre fonder tillämpar genom­snittsprincipen och de tre övriga tillämpar principen högst in först ut.

De ovan nämnda skillnaderna i redovisningsprinciper påverkar jämför­barheten av de redovisade resultaten. Därför bör även i år betonas att fondstyrelserna bör använda sig av likformiga redovisningsprinciper. Här kan hänvisas till regeringsbeslut 1986-01-30 (Finansdep 11:2, 1267/85, B 62/85, Dossier 

VI) 

där det bl.a. uttrycks att det är "i första hand en angelägenhet för fondernas revisorer att verka för att så sker".

Riksdagen beslutade i december 1987 om vissa ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden, m.m. (prop 1987/88:11). Lagändringarna trädde i kraft den 1 februari 1988. I detta sammanhang kan nämnas att fondstyrelserna

-      föreskrivs att upprätta resultat- och balansräkningar efter reala princi­

per

får vara kommanditdelägare i svenska kommanditbolag

får, med syftet att möjliggöra en effektiv likviditetsförvaltning, placera medel i värdepapper med lång löptid och en väl fungerande andrahands­marknad t.ex. stats-, tele- och bostadsobligationer.

Fjärde AP-fondstyrelsen men inte löntagarfondstyrelserna

- får möjlighet att placera medel i standardiserade köp- och säljoptioner

Det konstateras i propositionen att möjligheter till en effektiv likviditets­

förvaltning, allmänt sett, kan sägas ha ökat inom ekonomin under de

senaste åren. Fondstyrelserna bör därför, inom ramarna för APR, ha

samma möjligheter som andra placerare vad gäller likviditetsförvaltningen.

Föredragande statsrådet skriver därefter (sid 18): "Den ytterligare place­

ringsmöjlighet som tillskapas på detta sätt skall dock inte uppfattas som ett

uttryck för en förändrad inriktning av fondstyrelsernas huvudsakliga verk­

samhet - att placera sina medel på den svenska aktiemarknaden. I stället

är det fråga om att bereda styrelserna ytterligare handlingsutrymme när det

gäller förvaltningen av deras likvida medel."

I propositionen berörs i samband med behandling av likviditetsförvalt­ningen även den av verket, i 1986 års utlåtande, aktualiserade frågan om den, till löntagarfondstyrelserna, ojämna medelstillströmningen under året.

Föredragande statsrådet skriver (sid 19) "Rätten för en fondstyrelse att

rekvirera medel är inte periodiserad på något sätt. En fondstyrelse kan

alltid, om den under något eller några års tid gör bedömningen att konjunk­

turerna är mindre goda för placering av fondmedel i värdepapper, begränsa

sina rekvisitioner hos riksförsäkringsverket. De medel som på detta sätt

inte kan utnyttjas ett visst år kan i stället rekvireras vid en tidpunkt när

fondstyrelsen anser att konjunkturerna för sådana placeringar är bättre.

Det finns således i APR redan nu inbyggt ett system som medför att en

fondstyrelse själv kan bestämma över i vilken omfattning och takt medels­

tilldelningen till fondstyrelsen skall ske. Med hänsyn till det avkastnings­

krav som är uppställt i APR utgår jag frän att en fondstyrelse som rekvi-

224

rerar nya medel dessförinnan alltid har gjort bedömningen att det är möjligt

att också beträffande de nya medlen leva upp till detta avkastningskrav."

3 Fondernas medelstilldelning och medelsramar

Varje löntagarfondstyrelses (LTF) verksamhet finansieras med en femte­del av den tillfälliga vinstskatten' och av vinstdelningsskatten samt av tilläggspensionsavgifter motsvarande 0,04 enheter per fond av procentsat­sen för uttag av tilläggspensionsavgift. Influtna medel fördelas således lika mellan fondstyrelserna. Summan av de medel som överförs till en löntagar­fondstyrelses förvaltning får emellertid, enligt APR, inte överstiga en angiven medelsram. Denna beräknas som summan av ett basvärde om 400 mkr för 1984 plus 20000 basbelopp för efterföljande år fram t.o.m. år 1990. Tillägget per fond till ramen var 436 mkr år 1985, 466 mkr år 1986 och 482 mkr år 1987. Ar 1987 var ramen sålunda 1 784 mkr per fond.

Utvecklingen av förhållandet mellan av löntagarfondstyrelserna rekvire­rade medel, medelsram och influtna medel beskrivs i diagram 1.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 10

Diagram 1 Förhåilande mellan medelsram, influtna medel och rekvirerade medel. Samtliga löntagarfondstyrelser.

 DfLIBe.

72

21

[as

1

A

/

s?

* Prognos på influtna medel år 1988 gjord utifrån SCB:s statistik över vinstutveck­lingen för de större företagen under de första 8 månaderna 1987.

Som framgår av diagrammet räckte inte influtna medel under åren 1984-1986 för fonderna att rekvirera fullt rambelopp. Under år 1987 har emeller­tid influtit medel i en sådan omfattning att, sett över samtliga verksamhets­år, summa influtna medel vid utgången av år 1987 överskred rambeloppet. Differensen var vid årets utgång 803.4 mkr och denna kommer enligt en prognos för 1988 att kraftigt öka. Därmed är medelsramen den restriktion som numera begränsar löntagarfondstyrelsernas möjligheter att rekvirera grundkapital. Influtna medel år 1987 täckte medelsramen redan i juli det året. För 1988 är medelsramen täckt redan i februari 1988. Denna föränd­ring av medelstillgången har sålunda ökat löntagarfondstyrelsernas valfri­het angående den tidpunkt under året då de kan lyfta nytt grundkapital.

' Lagen om tillfällig vinstskatt gällde under inkomstår 1983 men under 1987 inflöt i efterbetalningar totalt 55.5 mkr dvs. 11.1 mkr per fond.

225

15    Riksdagen 1987188. 1 saml. Nr 174

Fjärde AP-fondstyrelsens verksamhet finansieras med belopp som över­förs från l-3:e AP-fonderna. Riksdagen beslutar om medelstilldelningen till fjärde fondstyrelsen. Det senaste beslutet fattades i december 1984 och innebar en höjning av rambeloppet till 2 350 mkr. Utvecklingen av förhål­landet mellan Qärde AP-fondens medelsram och rekvirerat grundkapital framgår av diagram 2.

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 10

Diagram 2 Förhållande mellan medelsram och rekvirerade medel. Fjärde AP-fondsty­relsen.

   a ma >

/ / / / / / / / / / / / / / / /

1974  U75  197E  1977  197S  1973  1380  1381  1382  1989  1984  1385  1386  1987

Rekvirerade medel

Fördelningen av disponibla medel (dvs högsta möjliga belopp som kunnat lyftas med hänsyn till influtna medel och medelsramen) per löntagarfond och år för löntagarfondernas verksamhetsperiod visas av följande tablå (mkr):

1984

1985

1986

1987

Ärligt tillägg

308

243

542

691

Ackumulerat belopp

308

551

1093

1784

Summa outnyttjade disponibla medel vid början av 1987, samtliga lönta­garfonder sammanräknade, uppgick till 1.1 mkr. Under 1987 rekvirerade samtliga löntagarfondstyrelser nytt grundkapital över året enligt det möns­ter som visas i tabell 1.

Tabell 1. Löntagarfondernas rekvirerade grundkapital under 1987. Mkr.

LTF

jan.

febr.

mars

april

maj

juni

juli

aug.

sept.

okt.

nov.

dec.

tot.

1

14.0

211.0

24.1

13.0

15.1

14.7

359.1

40.0

0.0

0.0

0.0

0.0

691.0

II

15.0

209.4

24.0

14.0

15.0

14.0

0.0

50.0

349.0

0.0

0.6

0.0

691.0

III

14.0

210.4

24.0

14.0

14.0

15.0

359.7

40.0

0.0

CO

0.0

0.0

691.1

IV

0.0

0.0

0.0

107.0

0.0

0.0

0.0

0.0

0.0

0.0

0.0

0.0

107.0

v

15.0

114.0

119.4

14.0

15.0

14.0

17.0

382.9

0.0

0.0

0.0

0.0

691.3

i-v

58.0

744.8

191.5

162.0

59.1

57.7

735.8

512.9

349.0

0.0

0.6

0.0

2871.4

226

Samtliga löntagarfondstyrelser utom LTF 

IV

rekvirerade under 1987 ca Skr. 1987/88: 174 691 mkr vilket, i förhållande till den över hela verksamhetsperioden givna Bilaga 10 medelsramen innebär att de, i stort sett, rekvirerade maximalt möjliga belopp. Rekvisitionsmönstret visar för de fyra fondstyrelser som lyfte stora summor, med smärre tidsförskjutningar, att beloppen lyftes under 1987 i takt med att de blev tillgängliga. LTF 

IV 

däremot rekvirerade under året enbart 107 mkr i april och hade därmed 584 mkr i outnyttjade disponib­la medel vid utgången av år 1987, vilket även framgår av följande tablå som visar respektive löntagarfonds disponibla ej rekvirerade medel vid utgång­en av år 1987 (mkr):

I

II

111

IV

V

1-V

0

0.2

0

584.0

0

584.2

Rekvisitionstidpunkten är ett av de viktigare besluten en fondstyrelse fattar. Avstår styrelsen från en rekvisition förräntas de orekvirerade med­len i stället till gällande avkastning i l-3:e AP-fondema.

Det kan här nämnas att Qärde AP-fondstyrelsen rekvirerade 200 mkr i december 1987. Fjärde AP-fondstyrelsen har därmed rekvirerat maximalt möjliga belopp enligt rådande riksdagsbeslut, dvs. 2 350 mkr.

Löntagarfondernas och fjärde AP-fondens rekvirerade grundkapital vid utgången av 1987 fördelat över löntagarfondernas verksamhetsperiod framgår av tabell Bl i tabellbilagan.

4 Allmänt om riskkapitalmarknaden 1987

Sedan löntagarfonderna tillkom i mitten av år 1984 har börskurserna sam­manlagt ökat med ca 52% fram till slutet av år 1987.' För år 1984 som helhet sjönk börskurserna med ca 12% men steg därefter kraftigt under de två efterföljande åren. Ar 1985 steg kurserna i genomsnitr med ca 25 % och 1986 med ca 51%. År 1987 inleddes med en relativt kraftig nedgång av börskurserna på Stockholmsbörsen. I januari sjönk börskurserna med totalt ca 12%. Därefter steg kurserna kraftigt fram t.o.m. mitten av oktober med ca 52% jämfört med utgången av januari. Under senare hälften av oktober och under november sjönk totalindex ned totalt ca 34%. I december månad steg emellertid totalindex me drygt 3%. . Sammantaget minskade totalindex under år 1987 med ca 8%.

' De angivna procentuella förändringarna av börskurserna utgör procentuella för­

ändringar av Veckans Affärers totalindex.

227

Utvecklingen under 1987 kan avläsas i diagram 3 nedan som visar totalindex' och branschindex inom verkstadsindustri, fastighets- och bygg­företag samt förvaltningsbolag. Dessa tre branscher var de största mätt som andel av det totala börsvärdet den 1/1 1987.-

Diagram 3 Utveckling av totalindex och branschindex för verkstadsindustri, fastighe­ter och byggföretag samt förvaltningsbolag under 1987.

150

150

130 . -

-    130

110 . -

110

90 . -

-      90

70

70

Totalindex

Verkstäder

Fastighets- och byggföretag

Förvaltningsbolag

' Samtliga indexserier är hämtade från Veckans affärer och omräknats med den 31/12 1986 som bas (index = 100).

 Exklusive bolag noterade på OTC och väntelistan samt inofficiellt noterade aktie­bolag. Branschindelning enligt Veckans affärer. Den I/l 1987 utgjorde börsnoterade verkstadsföretag, fastighets- och byggföretag samt förvaltningsbolag ca 57% av det totala börsvärdet på AI och All-listan.

228

Skr. 1987/88:174 Bilaga 10

5 Fondernas verksamhet under 1987

Fondernas resultat 1987

Den ovan beskrivna börsutvecklingen återspeglas i löntagarfondernas och fjärde AP-fondens resultat år 1987. I tabell 2 nedan redovisas fondernas bokföringsmässiga och reala resultat för verksamhetsåret 1987'. Av tabel­len framgår att det bokföringsmässiga resultatet för samtliga fonder till­sammans varit tillräckligt för att täcka årets "avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft" dvs. årets inflationsuppräkning av totalt rekvi­rerat gmndkapital t. o. m. år 1987 samt överföring till l-3:e AP-fonderna. Det finns emellertid relativt stora skillnader mellan löntagarfonderna vad avser det bokföringsmässiga resultatet. Trefond Invest (LTF III) ligger lägst och Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

ligger högst. Efter "av­sättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft" och "ökning/minsk­ning av orealiserade vinster" erhålles det reala resultatet'. Av tabell 2

Tabell 2. Fondernas resultaträkningar 1987. Mkr.

Fond

I

II

111

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

1.

Aktieutdelningar, räntenetto samt övriga intäkter

43.6

54.1

47.3

60.8

40.6

246.4

356.6

2.

Förvaltningskost­nader och av­skrivningar

-    5.9

-    5.1

-    5.0

-    6.0

-    5.3

-    27.3

-    9.1

3.

Reavinstnetto

203.7

114.2

85.0

249.5

146.7

799.1

613.6

4.

Riskreservl

-    5.0

-  13.0

-

-  10.0

-

28.0

-

5.

Bokföringsmäs­sigt nettoresul­tat före överfö­ring till l-3:e AP-fondema (= s:a 1. tom 4.)

236.4

150.2

127.3

294.3

182.0

990.2

961.1

6.

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

- 79.4

- 72.0

- 79.4

- 63.2

- 77.3

-   371.3

-  215.9

7.

Ökning/minskning av orealiserade vinster

-459.8

-269.7

-341.9

-241.9

-206.4

-1519.7

-1 628.9

8.

Realt resultat (= s;a5. tom 7.)

-302.8

-191.5

-294.0

-  10.8

-101.7

-  900.8

-   883.7

9.

Överföring till l-3:e AP-fonderna

- 48.8

- 47.1

- 48.8

- 38.6

- 47.9

-  231.2

-   131.9

10.

Årets resultat i relation till resultatkrav (= 8. + 9.)

-351.6

-238.6

-342.8

- 49.4

-149.6

-1 132.0

-1015.6

' Avser reservering av medel som investerats i onoterade företag.

 Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

har redovisat denna post genom nedskrivning av marknadsvärden

på onoterade värdepapper.

229

' Tabell B2 i tabellbilagan redovisar fondernas resultaträkningar i större detalj.  Utgör definitionsmässigt bokföringsmässigt resultat med avdrag för "avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft" och tillägg av ökning/minskning av orealiserade vinster".

framgår att sistnämnda resultat är negativt för samtliga fonder vilket sam- Skr. 1987/88: 174 manhänger med att posten "ökning/minskning av orealiserade vinster" Bilaga 10 haft stor påverkan på det redovisade reala resultatet. Då börsutvecklingen som helhet varit negativ under år 1987 är det naturiigt att även löntagarfon­dernas och Qärde AP-fondens reala resultat har påverkats negativt. Här kan nämnas att fjärde AP-fondens tillgångar är något större än summa tillgångar för löntagarfonderna tillsammans.

Effekten av börsnedgången på posterna ökning/minskning av orealisera­de vinster belyser på ett illustrativt sätt vikten av att fondernas resultat bedöms i ett längre tidsperspektiv. För löntagarfondernas totala verksam­hetsperiod (1984-1987) uppgår löntagarfondernas ackumulerade överskott i förhållande till resultatkrav till ca 710 mkr.' Beträffande Qärde AP-fonden uppgår motsvarande överskott till ca 6 938 mkr under tidsperioden 1974-1987.

6 Löntagarfondernas resultat 1984-1987 i förhållande till genomsnittligt aktieindex

Då löntagarfondstyrelserna huvudsakligen har placerat rekvirerade medel i börsnoterade aktier ger en jämförelse av fondernas resultat med börsens genomsnittliga utveckling en god bild av hur fonderna har förvaltats. Ett sätt att jämföra löntagarfondernas resultat med börsens genomsnittliga utveckling är att skapa hypotetiska indexportföljer för vaije enskild fond, dvs. portföljer som över tiden utvecklas enligt börsindex. Sådana hypoteti­ska portföljer har beräknats här under antagande om att rekvirerade medel omedelbart har placerats i aktier som sedan följt börsens genomsnittliga utveckling. Börsutvecklingen mäts med hjälp av Veckans Affärers totalin­dex.' Värdet av de olika börsindexuppräknade portföljerna redovisas som rad 4 i tabell 3.

I tabell 3 framgår att löntagarfondernas samlade fondförmögenhet ligger något högre än den beräknade förmögenheten för en hypotetisk indexport­följ. Det finns emellertid skillnader mellan de olika delfonderna där Mel­lansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

ligger avsevärt över och Sydfonden (LTF I) avsevärt under respektive indexportfölj.

Veckans affärers totalindex mäter bara kursändringar. Det lämpar sig därför väl vid jämförelse av löntagarfondernas utveckling efter överföring till l-3:e AP-fonderna.

' I tabell 83 (i tabellbilagan) kan detta utläsas genom att summera "Ackumulerat

överskott i relation till resultatkrav" och "Arets +/- i relation till resultatkrav".

' Löntagarfondstyrelserna skall enligt lag, varje är, överföra 3% av inflationsupp-

räknat grundkapital till l-3:e AP-fonderna. De överförda beloppen ligger i procent

av löntagarfondernas samlade tillgångar nära den genomsnittliga direktavkastningen

på börsen under åren 1984-1987.

230

Tabell 3. Jämförelse av löntagarfondernas förmögenhet och värdeökning med hypote-     Skr. 1987/88:174

tiska indexportföljer beräknade för fondernas totala verksamhetsperiod, 19841987.     Rjlaga 10

Mkr.

°

I

II

III

IV

V

I-V

1.

Grundkapital

1784.0       1783.8       1784.0       1200.0      1784.0      8335.8

2.

Fondernas

TJI k 11 S K il

förmögenhet'

1852.2      2 166.1       1933.2       1769.3      2033.0      9753.8

3.     Värdeökning

1984-1987

(2.-1.)

68.2

382.3

149.2

569.3        249.0      1418.0

4. Indexport-

följ

2048.4      2017.8      2043.6       1559.1      2030.7      9699.6

5.     Värdeökning

för index­

portfölj

1984-1987

(4.-1.)

264.4

234.0

259.6

359.1        246.7       1363.8

6.     Skillnad

mellan lön­

tagarfon­

demas och

indexport­

följernas

värdeökning

(3.-5.)

-196.2      -H48.3      -110.4      -1-210.2

-1-2.3        H-54.2

' Fondens marknadsvärderade tillgångar minus skulder.

' Indexportföljerna har beräknats på följande sätt: De medel som rekvirerats åren 1984-1987 har antagits omedelbart placeras i aktier. Värdeökningen på dessa har antagits följa börsens genomsnitt (Veckans Affärers aktieindex). Ingen hänsyn har tagits till kurtage, omsättningsskatt eller förvaltningskostnader. En grov beräkning visar att kurtage och omsättningsskatt under hela verksamhetsperioden skulle ha uppgått till ca 88 mkr. Löntagarfondernas faktiska förvaltningskostnader uppgick för motsvarande tidsperiod till ca 64 mkr.

7 Löntagarfondernas årsavkastning på förvaltade medel i förhållande till genomsnittlig börsutveckling samt avkastningskrav enligt APR

1 föregående avsnitt redovisades löntagarfondernas värdeökning i förhål­lande till värdeökningen på indexportföljer. Det är även av intresse att belysa förräntningen av fondernas förvaltade kapital under åren 1984-1987 uttryckta i termer av en åriig procentuell avkastning.

I tabell 4 nedan redovisas dels löntagarfondernas faktiska effektiva årsavkastning, dels den avkastning som skulle ha uppnåtts om vatje fond­styrelse hade placerat de rekvirerade medlen till rådande genomsnittligt aktieindex.' Dessa procentsatser ges beteckningen (F) respektive (I). De beräknade värdena inkluderar såväl orealiserade som realiserade vinster. Då löntagarfondstyrelserna dels har rekvirerat medel löpande under åren

' Innebär hypotetiska placeringar till Veckans Affärers totalindex pä samma sätt

som beskrivits i föregående avsnitt "Löntagarfondernas resultat 1984-1987 iförhål­

lande till genomsnittligt aktieindex".

231

1984-1987, dels överfört medel till l-3:e AP-fonderna har tidpunkterna    Skr. 1987/88: 174 för dessa kapitalflöden också beaktats i beräkningarna. I tabell 4 redovisas     Bilaga 10 även den genomsnittliga årsförräntning på förvahade medel som under tidsperioden 1984-1987 uppfyller det i APR angivna avkastningskravet inklusive inflationsuppräkning av rekvirerat gmndkapital (nedan kallat avkastningskrav). Denna årsförräntning ges beteckningen (K).

Av tabell 4 framgår att avkastningskravet har under tidsperioden 1984-1987 motsvarat en genomsnittlig årsavkastning på ca 7.9% på förvaltade medel. Avkastningskravet beräknas med hänsyn till den gällande infla­tionstakten, sålunda återspeglar den ovan angivna procentsatsen variatio­ner i inflationstakten samt tidpunkt för och storlek av fondstyrelsernas rekvisitioner under åren 1984-1987. Olika rekvisitionstidpunkter m.m. innebär att avkastningskravet kan resultera i något olika förräntningskrav.

I tabell 4 kan också utläsas att löntagarfondernas sammanlagda faktiska avkastning (F) under den totala verksamhetsperioden överstigit såväl av­kastningskravet som "indexavkastningen". Den faktiska årsavkastningen på förvaltade medel har uppgått till ca 12.7% för samtliga löntagarfonder tillsammans under hela verksamhetsperioden, dvs. 19841987. Detta kan jämföras med såväl "indexavkastningen" som i genomsnitt uppgått till ca 10.9% som avkastningskravet på 7.9%. Den faktiska årsavkastningen varierar emellertid betydligt mellan de olika löntagarfonderna. Den är högst för LTF 

IV 

(22.5 %) och lägst för LTF I (5.5 %).

Tabell 4. Löntagarfondernas genomsnittliga årsavkastning på förvaltade medel, 1984-1987.

Procent.

Period

LTF

I

II

III

IV

V

I-V

1984-

1987

(F)

-1- 5.5

+ 15.6

+ 8.2

+ 22.5

+ 11.5

+ 12.7

(I)

-1-10.4

+ 9.5

+ 10.2

+ 14.7

+ 9.9

+ 10.9

(K)

-1- 7.9

+ 7.8

+ 7.9

+ 7.9

+ 7.8

+ 7.9

1984

(F)

- 2.9

- 2.2

- 0.7

-10.0

-34.2

-11.7

(I)

-31.6

-35.4

-34.8

-30.2

-34.1

-33.5

1985

(F)

+ 21.4

+36.0

+21.3

+49.3

+ 53.8

+ 36.1

(1)

-1-34.4

+ 34.4

+ 34.7

+ 35.3

+ 35.2

+34.8

1986

(F)

+ 32.9

+46.4

+42.6

+40.1

+ 19.2

+ 36.2

(I)

+45.0

+45.4

+45.5

+45.7

+46.0

+45.6

1987

(F)

-11.8

- 5.6

-11.1

+ 3.6

-  1.4

- 5.5

(I)

-11.2

-12.3

-11.0

- 7.6

-12.2

-10.9

(F)  = Faktisk avkastning.

(I) = Avkastning då löntagarfondernas förvaltade medel följer utvecklingen av Veckans Affärers totalindex ("Indexavkastning").

(K) = Avkastningskrav enligt APR inklusive inflationsuppräkning av grundkapital.

Anm: Till skillnad från beräkningarna som redovisas i tabell 3 tas här hänsyn till transaktionstidpunkt för överföringar till l-3:e AP-fonderna. Ingen hänsyn har tagits till kurtage, omsättningsskatt eller förvaltningskostnader.

232

Val av tidpunkt för rekvisition av nya medel, inkl att avstå, har betydel- Skr. 1987/88: 174 se för en fonds avkastning. Ett sätt att analysera detta är att räkna upp de Bilaga 10 faktiskt gjorda rekvisitionerna med totalindex för börsnoterade aktier. En sådan bild visas av årsavkastningen på indexportföljen, dvs. (I), i tabell 4. Skillnaderna i värdet på (I) mellan olika löntagarfonder är därmed beroen­de av olika rekvisitionsmönster. Av tabell 4 framgår sålunda vilken effekt skillnader i rekvisionsmönster har haft på den procentuella avkastningen för indexportföljerna under verksamhetsperioden. Under det svaga börs­året 1984 var skillnaderna i rekvisitionsmönstren relativt stora, men de rekvirerade beloppen små. Under åren 1985 och 1986 var differenserna i "indexavkastning" mellan fonderna försumbara vilket beror på att samtli­ga löntagarfonder hade ett likartat rekvisitionsmönster. Sett i stort lyftes influtna disponibla medel nämligen i takt med att det blev tillgängligt. Detta mönster gäller som tidigare redovisats, med undantag av LTF 

IV, 

även för år 1987. Av tabell 4 framgår sålunda att Mellansvenska löntagarfondstyrel­sens rekvisitionspolitik har bidragit betydligt till fondens förhållandevis höga årsavkastning under 1987 och därmed för verksamhetsperioden sett som en helhet.

Storleksordningen på den påverkan som rekvisitionstidpunkt har haft under 1987 har tagits upp av LTF I, som skriver i sin förvaltningsberättelse att fonden "under augusti och september - alltså under månaderna före det stora kursfallet - förvärvade aktier för ca 500 mkr, som blivit disponib­la dels genom försäljningar dels genom utbetalning av rambelopp från rfv". På denna summa anger fonden att nedgången i värde överensstämmer med börsindex, dvs. ca 30%. Av ovannämnda belopp utgjorde ca 383 mkr medel vilka första löntagarfondstyrelsen beslutat att rekvirera. Under må­naderna före det stora kursfallet rekvirerade även andra, tredje och femte löntagarfondstyrelserna ungefär motsvarande belopp som LTF I.

Av tabell 4 framgår även att under åren 1985 och 1986 var löntagarfon­dernas sammanlagda avkastning positiv och under åren 1984 och 1987 var den negativ. Detta faller sig naturligt med tanke på att börsutvecklingen i sin helhet var positiv under åren 1985-1986 och negativ under åren 1984 och 1987. Här kan även noteras att LTF 

IV 

uppnått en positiv avkastning (+3.6) under 1987 samtidigt som börskurserna totalt sett sjönk med ca 8%. Mönstret för löntagarfondernas sammanlagda avkastning, sett i stort, är emellertid jämnare än för indexportföljen. Detta sammanhänger bl. a. med att fonderna häller en viss andel av sina tillgängar likvida.

8 Fondernas placeringar

Sett över hela verksamhetsperioden har löntagarfondstyrelserna vid ut­gången av år 1987 rekvirerat drygt 8.3 miljarder kronor och Qärde AP--fondstyrelsen drygt 2.3 miljarder kronor, dvs. sammantaget i det närmaste 10.7 miljarder kronor för placering på riskkapitalmarknaden. Ett mått på fondernas ökande betydelse på aktiemarknaden visas i tabell 5.

233

Tabells. Fondernas marknadsvärderade tillgångar i procent av det totala börsvärdet     Skr. 1987/88:174

(A:l + A:ll-listorna) den 31/12.

Bilaga 10

År                        LTF                     4:e AP-fonden      LTF I-V +

__________ I-V__________________ 4:e AP-fonden_____ 

1985

1.0

2.0

3.0

1986

1.7

2.8

4.5

1987

2.5

2.8

5.3

Löntagarfondernas sammanlagda marknadsvärderade tillgångar, upp­gick till drygt 10 miljarder kronor och Qärde AP-fondens till nästan 11.7 miljarder kronor vid utgången av år 1987.' Av fondernas sammanlagda tillgångar på drygt 21.7 miljarder kronor var i det närmaste 20 miljarder placerade på aktiemarknaden.

Inriktning på fondernas aktieplaceringar

Fondernas aktieinnehav kan beskrivas som bestående av tre delar. Större delen utgörs av den strategiska portföljen, d. v. s. de största enskilda placeringarna. Denna portfölj består huvudsakligen av börsnoterade aktier med stort inslag av de på börsen mest omsatta aktierna.

Därutöver kan fonderna avsiktligt använda en mindre del av aktieinne­havet för "kortsiktiga" affärer. 1 sina verksamhetsberättelser för 1986 har t.ex. LTF 

IV 

och Qärde AP-fonden hävdat att en viss marginell del, 10-20%, av det totala aktieinnehavet bör användas för kortsiktiga affärer av främst två skäl. Det första av dessa är att en viss handel på aktiemarkna­den är nödvändig för att fonden skall vara en intressant aktör för övriga på marknaden. Det andra skälet är att fonden genom "korta" affärer bibehål­ler känslan för att göra bra affärer.

En tredje, relativt sett, liten del av fondernas aktieinnehav utgörs av onoterade aktier. Dessa aktier kan, allmänt sett, sägas vara mer riskfyllda än placeringar i börsnoterade företag. Detta sammanhänger med att det oftast inte finns allmän tillgång till information för analys av dessa företag. Fonderna måste således lägga ned ett aktivt och resurskrävande arbete för att på egen hand ta fram ett tillfredsställande beslutsunderlag. En annan orsak till den högre risk som är förknippad med onoterade aktier är att det, med få undantag, saknas organiserad handel med aktier i onoterade före­tag, vilket medför att det kan vara svårt att dra sig ur ett engagemang. A andra sidan kan vinstpotentialen vara högre vid en lyckad investering i onoterade företag. Det kan dock gå lång tid innan ett rättvisande resultat kan påvisas t. ex. i samband med försäljning eller notering av dessa aktier. Av denna anledning är det inte meningsfullt att, med hänsyn till löntagar­fondernas korta verksamhetsperiod (tre och ett halvt år), utvärdera avkast­ningen på fondernas engagemang i onoterade företag.

' Se tabell B 3 i statistikbilagan för en sammanställning av fondernas balansräkning­ar.

234

Strategiska portföljen

De strategiska portföljerna består, som tidigare nämnts, av fondernas största enskilda placeringar. Detta aktieinnehav utgör en hög andel av fondernas totala tillgångar och därför är utvecklingen av de strategiska portföljerna avgörande för fondernas avkastning. För att något belysa fondernas strategiska portföljer kan det vara av intresse att studera fonder­nas 20 största aktieplaceringar. (Se tabell B3 i tabellbilagan för specifika uppgifter om placeringarna.)

De olika fondernas största placeringar på aktiemarknaden vid utgången av år 1987 i förhållande till de totala tillgångarna (marknadsvärde) framgår av tabell 6.

Tabell 6. Fondernas största placeringar på aktiemarknaden i förhållande till de totala tillgångarna. Marknadsvärde. Procent.

Fond 1

II

III

IV

V

4:e AP-fonden

Tjugo största Tio största Fem största Största

79.9 59.6 40.9 10.6

68.7

45.3

27.7

8.0

68.1

42.2

25.8

6.4

59.3

39.5

26.4

7.4

78.0

52.4

33.3

8.2

71.0

52.0

32.6

8.2

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 10

Av ovanstående kan bl. a. konstateras att LTF I vid utgången av 1987 hade en, relativt sett, stark koncentration av de 5 största placeringarna (40.9%). Därmed torde avkastningen för LTF I, jämfört med övriga fon­der, i högre grad bli beroende av värdeutvecklingen för dessa fem aktier.

Som ett mått på stabiliteten i fondernas strategiska portföljer kan det vara av intresse att jämföra hur många av de 20, 10 respektive 5 största placeringarna som återfinns bland de 20, 10 respektive 5 största placering­arna föregående år mellan åren 1987-1986 och 1986-1985. Detta framgår av nedanstående uppställning:

20 största

Fond I

II

III

IV

V

4;e AP-fonden

1987-86 1986-85

13 10

16 12

16

14

15 8

10

7

19 16

10 största

Fond

I

II

III

IV

V

4:e AP-fonden

1987-86, 1986-85

7 4

7 5

6 6

7 3

5 2

10

8

5 största

Fond

I

II

III

IV

V

4:e AP-fonden

1987-86 1986-85

3

1

4

1

2 4

2

1

3

1

5 4

235

Det kan konstateras att stabiliteten i Qärde AP-fondens största place- Skr. 1987/88: 174 ringar varit mycket hög under 1987. Bland de 20 största placeringarna finns Bilaga 10 endast ett nytt företag vid utgången av år 1987 jämfört med vid ingången av året (på 20:e plats). Det bör dock nämnas även här att Qärde AP-fonden är ca fem gånger större än varje enskild löntagarfond. Storleken på de enskil­da engagemangen i en fond av Qärde AP-fondens storlek medför att några större reella förändringar knappast kan ske under ett enstaka år. För samtliga enskilda löntagarfonders 20 största placeringar har stabiliteten, enligt uppgifterna ovan, ökat under 1987. Även bilden över de 10 största placeringarna visar en allmän trend mot ökad stabilitet. Att löntagarfon­derna fortfarande uppvisar större fluktuationer - i synnerhet med hänsyn till de fem största placeringarna - är inte särskilt anmärkningsvärt mot bakgrund av alt de rekvirerade beloppen fortfarande är relativt stora i förhållande till de enskilda placeringarnas storlek.

Branschfördelning av löntagarfondernas aktieinnehav

Fördelningen av löntagarfondernas enskilda placeringar är naturligtvis av­görande för aktieportföljernas avkastning. Rent teoretiskt skulle en lönta­garfond kunna uppnå en avkastning som motsvaras av den genomsnittliga avkastningen på börsen genom att fördela fondens aktieinnehav på alla enskilda börsföretag i proportion till företagets marknadsvärde i förhållan­de till börsens totala marknadsvärde. Av naturliga skäl koncentrerar lönta­garfondstyrelserna sitt aktieinnehav till ett begränsat antal företag. Därige­nom ökar sannolikheten för att fondernas avkastning kommer att avvika från den genomsnittliga avkastningen på börsen. Ett grovt mått på lönta­garfondernas koncentration av aktieinnehavet kan erhållas genom att stu­dera fördelningen på olika branscher.

Branschfördelningen av löntagarfondernas aktieinnehav (AI + All-lis-torna) framgår av tabell 7.

Tabell 7. Löntagarfondernas aktieinnehav (marknadsvärden) den 31/12 1987 fördela­de efter bransch och uttryckt i procent av det totala aktieinnehavet.

LTF

Branschför-

1

II

III

IV

V

I-V

delning på

Stockholms

fondbörs'

Verkstäder

21

24

23

23

22

22

25

Kemi

13

5

2

3

5

6

8
[REDACTED_EFTERNAMN]

20

21

9

25

19

18

10

Fastighets- o

Bygg

13

16

15

14

23

17

14

Handel

2

3

7

5

3

4

3

Utveckling

5

1

11

2

0

4

2

Förvaltning

11

8

5

13

7

8

14

Banker

4

7

9

3

7

6

9

Övriga

11

15

19

12

14

15

15

Summa

100

100

100

100

100

100

100

' Veckans Affärers branschindex (AI + All).

236

Av   tabellen  framgår  att  branschfördelningen  för  löntagarfonderna     Skr. 1987/88: 174 sammantaget överensstämmer relativt väl med börsens fördelning. De    Bilaga 10 största avvikelserna i förhållande till börsen är en lägre representation av förvaltningsbolag och en högre representation av skogsbolag.

I tabell 8 visas förändringen av löntagarfondernas aktieinnehav, vid utgången av respektive år, i olika branscher mellan åren 1986 och 1987. Den högra kolumnen, förändring av branschfördelningen på Stockholms fondbörs, visar storleken på förändringar till följd av värdeförändringar i den totala aktiestocken för olika branscher under perioden.

Tabell 8. Förändring av löntagarfondernas branschandelar (marknadsvärden) mellan 31/12 1987 och 31/12 1986 uttryckt i procentenheter.

LTF

Förändring

I

II

III

IV

V

I-V

av bransch­fördelningen pä

Stockholms fondbörs'

Verkstäder

- 9

-3

-1

+ 3

-4

-3

-3

Kemi

- 8

0

-6

0

0

-3

-1
[REDACTED_EFTERNAMN]

+ 14

+ 3

+6

+ 12

+2

+ 7

0

Fastighets- o

Bygg

+ 6

-1

+5

0

+7

+4

-1

Handel

- 2

-1

-1

- 7

-2

-2

0

Utveckling

- 5

0

+2

0

-I

-1

0

Förvaltning

+ 9

0

0

-  1

-3

0

0

Banker

0

+ 1

+ 2

0

0

0

0

Övriga

- 5

+ 1

-7

- 7

+ 1

-2

+5

' Enligt Veckans Affärer (AI + All).

Fondernas omsättning

Det har tidigare nämnts att fondernas aktieportfölj består av en större, relativt stabil, strategisk del och en mindre del som kan användas för att öka fondens avkastning genom att försöka utnytQa tillfälliga kursförskjut­ningar och ofullkomligheter i marknaden. Det kan därför vara av intresse att studera omsättningen i respektive fonds portfölj. Ett sätt att få en uppfattning om omfattningen av fondernas omsättning av värdepapper är att skapa ett mått som kan relateras till börsomsättningen på AI + All-lis-torna på Stockholms fondbörs. Omsättningen på börsen mätt som total beloppsumma av samtliga avslut uppgick till 124.6 miljarder kronor under 1987. Börsens värde vid utgången av 1987 var 412.1 miljarder kronor. Omsättningskvoten på Stockholms fondbörs, dvs. kvoten mellan börsom­sättningen och börsvärdet, uppgick sålunda år 1987 till 0.31.

Motsvarande kvot har beräknats för fonderna på följande sätt. Summan av fondernas köp och försäljningar under 1987 har minskats med under året rekvirerat belopp. Den erhållna summan har halverats 1 och därefter har den relaterats till fondernas marknadsvärde per 31/12 1987.

' Detta för att få jämförbarhet med börsens kvot där varje avslut består av ett köp

och motsvarande försäljning.

237

Fondernas omsättningskvoter för 1987 framgår av följande tablå:

Skr. 1987/88:174

Bilaga 10

LTF

I

II

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

0.55

0.21

0.25

0.38

0.30

0.33

0.15

Av tablån framgår att omsättningskvoten för löntagarfonderna samman­taget ligger i paritet med omsättningskvoten på börsen. LTF I har dock en i det närmaste dubbelt så hög omsättningskvot som börsen. Detta förklaras bl. a. av att fondstyrelsen i september beslutade att koncentrera aktieport­följen vilket enligt fondens förvaltningsberättelse ledde till omfattande köp och försäljningar. Fjärde AP-fondens omsättningskvot uppgår bara till ungefär hälften av omsättningskvoten på börsen.

Onoterade företag

Storieken på fondernas engagemang i onoterade företag, inklusive årets kapitaltillskott, vid utgången av 1987, framgår av nedanstående tablå (an­skaffningsvärden, mkr):

I

II

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

46.2

68.4

15.2

96.2

24.8

250.8

576.0

Av tablån framgår att LTF 

IV 

svarade för i det närmaste hälften av löntagarfondernas sammantagna engagemang.

Ett ytterligare mått visas i följande tablå där de enskilda fondernas totala engagemang ställs i relation till fondernas totala marknadsvärderade till­gångar den 31/12 1987:

I_____ 

II

_____ III____ 

IV

____ V_____ I-V

4:e AP-fonden

2.4%

3.1%

0.8%

5.0%

1.2%

2.5%        4.9%

KapitaltUlskott direkt till företagen

Löntagarfonderna kan tillföra riskkapital direkt till företagen genom att bl.a. delta i nyemissioner och nyintroduklioner. Fördelningen på de olika fondernas kapitaltillskott till företagen under 1987 framgår av följande uppställning (mkr):

I_______ 

II

_______ III______ 

IV

______ V_______ I-v

Noterade företag (samtliga listor)

44.9                9.4

50.2

67.9

7.8

180.2

Onoterade företag 11.3               15.4

6.3

28.5

24.6

86.1

Samtliga företag 56.2              24.8

56.5

96.4

32.4

266.3

(137.4)            (53.7)

(33.7)

(89.5)

(23.0)

(337.3)

Värden för 1986 anges inom parentes.

238

För Qärde AP-fonden uppgick kapitaltillskottet för samtliga företag i    Skr. 1987/88: 174 mnda tal år 1987 till 395 mkr (290 år 1986), varav ca 226 mkr (200) satsades    Bilaga 10 i noterade företag.

Sammantaget tillfördes riskkapital direkt till företagen från LTF I-V samt Qärde AP-fonden i något högre utsträckning under 1987 än under år 1986. Tillskottet från löntagarfonderna sammantaget var något lägre under 1987 och från Qärde AP-fonden högre. I detta sammanhang kan nämnas att den totala emissionsvolymen på börsen enligt preliminära uppgifter från Stockholms fondbörs ökat från ca 1.3 mdkr 1986 till ca 4.7 mdkr 1987.

Likviditet

Fonderna har naturligtvis alltid behov av en viss likviditet. Behovet beror på ett antal faktorer, t. ex. outnyttjat disponibelt kapital och den beredskap för köp som fonden anser sig behöva ha.

Fondernas genomsnittliga likviditet 1 under 1987 framgår av följande tablå (mkr):

I

II

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

153

153

67

270

94

737

1217

Den genomsnittliga likviditeten i relation till de totala marknadsvärdera­de tillgångarna vid årets slut motsvarade för respektive fond följande procentsats:

I_____ 

II

_____ III____ 

IV

V_____ I-V

4:e AP-fonden

8.0

6.9

3.3

14.5

4.5

7.3

0.4

9 Andelar av aktiekapital och röstetal samt

fackförbundens rösträttsutnyttjande

I föregående års utlåtande konstaterades att begränsningsregeln för fon­dernas aktieinnehav i ett och samma börsnoterade2 företag, vilken åter­finns i 37 § APR, innebär att aktieinnehavets röstandel ensamt utgör be­gränsning av fondernas placeringsmöjligheter. En löntagarfondstyrelse får sålunda inte förvärva så många vid fondbörsen inregistrerade aktier i ett aktiebolag att röstetalet uppgår till 8 % eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. För Qärde AP-fonden är motsvarande begränsning högst

10      % av röstetalet för samtliga aktier i ett och samma bolag.

Det framgär av en genomgång av fondernas röstandelar att LTF III i ett fall, ESAB, överstiger den i lagen angivna gränsen. Fonden anger i årsre­dovisningen för år 1987 att posten har reglerats.

' Månadsmåu ~ mätt vid 7-12 tillfällen under 1987.

 Dvs inregistrerade vid Stockholms fondbörs (Al- och A2-listorna).

239

Innehav av aktier i aktiebolag som inte är inregistrerade vid Stockholms Skr. 1987/88: 174 fondbörs dvs. förutom onoterade även bolag på OTC-listan, väntelistan Bilaga 10 samt "övriga officiella noteringar" begränsas inte av lagen. Om en fond har flera aktier i ett icke börsregistrerat bolag än det som motsvarar begränsningen i lagen och bolaget därefter blir börsregistrerat, behöver fonden inte sälja överskjutande aktier. Enligt specialmotivering till 37 § i prop 1983/48:50 tar reglerna "sikte på situationen vid förvärvet". Övriga, vid utgången av år 1987, förekommande fall där röstandelarna överstiger den i lagen angivna gränsen avser sådana företag som vid köptillfället inte var inregistrerade vid Stockholms fondbörs.

Det kan slutligen nämnas att enligt 38 § APR ska en löntagarfondstyrelse "på begäran av en lokal facklig organisation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen har förvärvat aktier eller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncern, dess svenska dotterbolag överlåta åt organisationen att för högst ett år i sänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal".

Fjärde AP-fondstyrelsen har, enligt APR, ingen skyldighet att överlåta rösträtt till de lokala fackliga organisationerna. Fonden har dock med stöd av en specialbestämmelse i aktiebolagslagen regelmässigt alltsedan starten erbjudit del av fondens rösträtt vid bolagsstämmor till de lokala fackliga representanterna i företag, där fonden haft en större röstandel. De uppgif­ter som fonderna har lämnat om rösträttsutnytQandet visar att fondstyrel­serna sammantaget har överlåtit rösträtt till lokala fackliga organisationer i ungefär samma utsträckning som under föregående år dvs. ca 80%.

10 Sammanfattande kommentarer

Fondernas resultatredovisningar för år 1987 återspeglar den allmänna ut­vecklingen på marknaden. Ingen delfond klarade avkastningskravet 1987. Sett över fondernas hela verksamhetsperiod har emellertid Qärde AP-fon­den med god marginal överträffat avkastningskravet och även löntagarfon­derna sammantaget har överträffat avkastningskravet. Löntagarfondernas resultat varierar kraftigt mellan de olika delfonderna såväl för verksam­hetsåret 1987 som för den totala verksamhetsperioden. Skillnaderna i redovisat resultat beror bl. a. på portföljernas sammansättning och val av tidpunkt för rekvisition av medel.

Löntagarfonderna rekvirerade sammantaget i det närmaste 2.9 miljarder under 1987. Detta motsvarar ca 29% av löntagarfondernas marknads vär­derade tillgångar vid årets slut. Löntagarfonderna befinner sig sålunda fortfarande under stark uppbyggnad.

11 Övrigt

Nordfonden (LTF V) har i sin balansräkning för 1987 redovisat innehav av

bostadsrätt. Fonden har kanslier i Härnösand och Stockholm. Enligt upp­

gift från fonden är denna bostadsrätt belägen i Stockholm och har upplåtits

med hyresrätt som tjänstebostad till verkställande direktören för Nordfon-

240

den. Marknadsmässig hyra fastställs av Öhrlings revisionsbyrå och VD har    Skr. 1987/88: 174 i hyreskontraktet avsagt sig besittningsrätten. Detta förvärv reser fråge-    Bilaga 10 ställningen humvida Nordfondens förfarande är förenligt med 15 a § APR som lyder:

"En fondstyrelse får förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bereda styrelsen lokaler för verksamheten."

Av prop 1983/84:172 (sid. 7) framgår att det huvudsakliga syftet med införandet av 15 a § torde ha varit fondernas kontorslokalproblem. Som skäl för departementsförslaget skriver föredragande statsrådet bl a:

"Det kan nämnas att institut som banker och fondkommissionsbolag har rätt att förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt för att bereda sig lokaler för rörelsen. För att trygga fondstyrelsernas tillgång till lokaler för verksamheten på rimliga ekonomiska villkor bör dessa få en motsvarande rätt att förvärva sådan egendom. Denna bör i huvudsak nyttjas för styrel­sernas kanslier. Rätten att för AP-fondens räkning förvärva fastighet m. m. för det ändamål som här angetts bör gälla för samtliga fondstyrelser inom AP-fonden."

Med beaktande av ovanstående kan sålunda innebörden av begreppet "lokaler för verksamheten" i 15 a § APR möjligen uppfattas som oklar.

241

16   Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 174

TABELLBILAGA

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 10

Tabell Bl Löntagarfondernas och 4:e AP-fondens rekvirerade grundkapital 19841987. Mkr.

Löntagarfond

4:e

AP-tonde

n AP-fonden

1

II

III

IV

V

I-V

Rekvirerade medel

före 1984

-

-

-

-

-

-

1 700.0

1 700.0

1984

308.1

291.8

308.0

308.0

307.8

1523.7

150.0

1 673.7

1985

243.0

259.0

243.0

243.0

243.0

1231.0

-

1231.0

1986

541.8

542.0

541.9

542.0

541.9

2709.6

300.0

3 009.6

1987

.691.1

691.0

691.1

107.0

691.3

2871.5

200.0

3071.5

Grundkapital

totalt 1987

1 784.0

1 783.8

1 784.0

1 200.0

1 784.0

8335.8

2 3.50.0

10685.8

Tabell B2 Fondernas resultaträkningar 1987. Tkr.

LTF I

LTF 

II

LTF III

LTF 

IV

Aktieutdelningar

29925

32902

35828

23 384

Ränteintäkter

Bank, fondmäklare

11160

3 973

2767

19298

Penningmarkn. instrument

2274

17 223

7698

6827

Konvertibla skuldebrev

252

875

11698

Övriga intäkter

8

-

352

-

Räntekostnader

-

-

-      202

-      406

Förvaltningskostnader

-    5 720

-    4627

-    4762

-    5844

Avskrivningar

166

-      450

-      271

-      176

Rörelseresultat

37733

49021

42 285

54781

Realisationsvinster

216506

133 391

84978

278522

Realisationsföriuster

-  12820

-  19218

4

- 29005

Avsättning til! riskreserv

-    5 000

-  13 000

-10000'

Nettoresultat före överföring

till l-3:e AP-fondema

236419

150194

127 259

294 298

Överföring till l-3:e

AP-fondema

- 48826

- 47 118

- 48822

- 38588

Bokföringsmässigt netto-

resultat efter överföring

till l-3:e AP-fonderna

187593

103076

78437

255710

Nettoresultat före överfö-

ring till l-3:e AP-fondema

236419

150194

127 259

294298

Ökning/minskning av ej

realiserade vinster/för-

luster

-459762

-269667

-341943

-241889

Avsättning för bevarande

av gmndkapitalels köp-

kraft

- 79402

- 71970

- 79399

- 63 205

Realt resultat

-302745

-191443

-294083

-10796

Överföring till l-3:e

AP-fondema

- 48826

- 47 118

- 48822

- 38588

Överskott/underskott i för-

hållande till resultatkrav

-351571

-238561

-342905

-49384

' Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

har redovisat denna post genom nedsk­rivning av marknadsvärden på onoterade värdepapper. För underiättande av jämfö­relser mellan fondema har denna nedskrivning redovisats som avsättning till riskre­serv.

242

Tabell B2 Fondernas resultaträkningar 1987. Tkr. (forts)

Skr. 1987/88: 174

LTF V

4:e AP-fonden

LTF I-V

LTF I-v     Bilaga 10

+ 4:e AP-fonden

Aktieutdelningar

31861

232141

153900

386041

Ränteintäkter

Bank, fondmäklare

8752

10942

45950

56892

Penningmarkn. instmment

-

107704

34022

141726

Konvertibla skuldebrev

-

5816

12825

18641

Övriga intäkter

-

-

360

360

Räntekostnader

608

608

Förvaltningskostnader

-    5096

-      9085

-    26049

-    35134

Avskrivningar

-       165

-

1228

-      1228

Rörelseresultat

35352

347518

219172

556690

Realisationsvinster

186609

648059

900006

1548065

Realisationsförluster

- 39870

-    34421

-   100917

-   135 338

Avsättning till riskreserv

-

-

-    28000

-    28000

Nettoresultat före överfö-

ring till l-3:e AP-fondema

182091

961156

990261

1951417

Överföring till l-3:e

AP-fondema

- 47911

-   131864

-  231265

-  363 129

Bokföringsmässigt netto-

resultat efter överföring

till l-3:e AP-fondema

134 180

829292

758996

1588 288

Nettoresultat före överfö-

ring till l-3:e AP-fonderna

182091

961 156

990261

1951417

Ökning/minskning av ej

realiserade vinster/för-

luster

-206432

-1628870

-1519693

-3 148563

Avsättning för bevarande

av gmndkapitalels köp-

kraft

- 77314

-  215942

-   371290

-  587 232

Realt resultat

-101655

-  883 656

-  900722

-1784378

Överföring till l-3:e

AP-fondema

- 47911

-   131864

-  231265

-   363 129

Överskott/underskott

i förhållande till

resultatkrav

-149566

-1015 520

-1131987

-2 147507

243

Skr. 1987/88:174 Bilaga 10

Tabell B3 Fondernas balansräkningar den 31/12 1987. Tkr.

LTF I

LTF 

II

LTF III

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

värden

värden

värden

värden

värden

värden

Tillgångar

Likvida medel

94 152

94152

14 790

14 790

10436

10436

Penningmarknads-

instmment

Statsskuldväxlar

-

-

92658

92658

-

-

Företagscertifikat

-

-

-

-

9924

9924

Fordringar, bank,

fondmäklare

168

168

8944

8944

110

110

Fömtbetalda kost-

nader och upplupna

intäkter

93

93

4900

4900

1402

1402

Övriga fordringar

89

89

20020

20020

68

68

Aktier

1993449

1806010

1861986

2009536

1 975 699

1956646

Optioner och options-

rätter

-

-

-

Konvertibla skulde-

brev m. m.

6300

6300

61864

61562

29905

22410

Inventarier

522

522

2227

2227

804

804

Bostadsrätt

-

-

-

-

-

-

Summa tillgångar

2094773

1907334

2067389

2214637

2028348

2001800

244

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 10

Tabell B3 Fondernas balansräkningar den 31/12 1987. Tkr.

LTF I

LTF 

II

LTF III

Bokförda värden

Marknads­värden

Bokförda värden

Marknads-      Bokförda        Marknads­

värden

värden

värden

12428

48822

5703 48826

12428 48822

Skulder, riskreserv och fondkapital

Skulder

Fondlikvid

5703

Skuld till l-3:eAPF      48 826

Upplupna kostnader

och förutbetalda

intäkter

313

Övriga kortfristiga

skulder

257

Premiereserv

Optioner

-

Summa skulder

55 099

Riskreserv

15000

Fondkapital

Tillskjutet gmnd­

kapital

1784000

Uppindex grund­

kapital

Ack. överskott från

tidigare år

53 081

Ack. överskott i rel. till resultatkrav

Årets nettoresultat        187593 Årets +/- i rel. till resultatkrav

Summa fondkapital     2024674

Summa skulder, risk­

reserv och fond­

kapital

2094773

47118

340

286

830

48574

9500

47118

7179 166

68595

7179 166

68595

1784000

313

257

55099

15000

340

286

830

48574

9500

1 783 825

1915941

1921604

1921470

122414

97316

267 336

103 076

479183

78437

354506

-351571

-238561

-342905

1837235

2009315

2156563   1

959753

1933205

1907334

2 067 389

2 214637    2 028348

2001800

245

Skr. 1987/88:174 Bilaga 10

Tabell B3 Fondernas balansräkningar den 31/12 1987. Tkr. (forts.)

LTF 

IV

LTF V

4:e AP-fonden

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

värden

värden

värden

värden

värden

värden

Tillgångar

Likvida medel

196980

196980

33 583

33 583

Penningmarknads-

instrument

Statsskuldväxlar

-

-

629767

627767

Företagscertifikat

-

-

-

-

486872.

486872

Fordringar, bank.

fondmäklare

7280

7280

4342

4342

103632

103 632

Fömtbetalda kost-

nader och upplupna

intäkter

8002

8002

72

72

1417

1417

Övriga fordringar

14

14

-

-

-

-

Aktier

1338217

1461 151

2080784

2051065

5400922

10274207

Optioner och

optionsrätter

14244

17672

-

-

-

-

Konvertibla skulde-

'

brev m. m.

192423

164123

1021

1000

152768

166631

Inventarier

584

584

588

588

-

-

Bostadsrätt

-

-

2300

2300

-

-

Summa tillgångar

1757744

1855806

2122690

2092950

6775378

11662526

246

Skr. 1987/88:174

Bilaga 10

Tabell B3 Fondernas balansräkningar

den 31/12 1987,

. Tkr. (forts.)

4:e AP-fonden

LTF 

IV

LTF V

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

värden

värden

värden

värden

värden

värden

Skulder, riskreserv

och fondkapital

Skulder

Fondlikvid

28372

28372

8347

8 347

_

Skuld till l-3:eAPF

38588

38588

47911

47911

131864

131864

Upplupna kostnader

och fömtbetalda

intäkter

662

662

942

942

4165

4165

Övriga kortfristiga

skulder

1028

1028

2758

2758

242

242

Premiereserv

Optioner

17900

17900

-

-

-

-

Summa skulder

86550

86550

59958

59958

136271

136271

Riskreserv

20000

20000

-

-

-

-

Fondkapital

Tillskjutet gmnd-

kapital

1200000

1784000

2350000

Uppindex gmnd-

kapital

1321297

1919192

4588258

Ack. överskott

från tidigare år

195484

144552

3 549815

Ack. överskott i

rel. till resultatkrav

477 343

263 366

7953517

Årets nettoresultat

255 710

134180

829292

Årets +/- i rel.

till resultatkrav

-49384

-149566

-1015 520

Summa fondkapital

1651194

1749256

2062732

2032992

6639107

11526255

Summa skulder, risk-

reserv och fondkapital

1757744

1855806

2122690

2092950

6775378

11662526

247

Tabell B3 Fondernas balansräkningar den 31/12 1987. Tkr. (forts.)

Skr. 1987/88: 174

LTFI-V

LTF I-V + 4:e AP-fonden      Bilaga 10

Bokförda värden

Marknads-    Bokförda

värden

värden

Marknads­värden

349941

349941

349941

349941

Tillgångar Likvida medel Penningmarknadsinstmment

Statsskuldväxlar

92658

92658

722425

722425

Företagscertifikat

9924

9924

496796

496796

Fordringar, bank.

fondmäklare

20844

20844

124476

124476

Fömtbetalda kostnader

och upplupna intäkter

14469

14469

15 886

15 886

Övriga fordringar

20191

20 191

20191

20191

Aktier

9250135

9284408

14 651057

19558615

Optioner och optionsrätter

14244

17672

14244

17672

Konvertibla skuldebrev m.

m.291513

255 395

444281

422026

Inventarier

4725

4725

4725

4725

Bostadsrätt

2300

2 300

2 300

2300

Summa tillgångar

10070944

10072527

16846322

21735053

Tabell B3 Fondernas balansräkningar den 31/12 1987. Tkr. (forts.)

LTF I-V

LTF 1-V + 4:e AP-fonden

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

värden

värden

värden

värden

Skulder, riskreserv

och fondkapital

Skulder

Fondlikvid

54850

54850

54850

54850

Skuld till l-3:eAPF

231265

231265

363 129

363 129

Upplupna kostnader och

fömtbetalda intäkter

9436

9436

13601

13 601

Övriga kortfristiga

skulder

4495

4 495

4734

4 734

Premiereserv

Optioner

18730

18730

18730

18730

Summa skulder

318776

318776

455047

455047

Riskreserv

44500

44500

44500

44 500

Fondkapital

Tillskjutet gmndkapital

8355825

10685825

Uppindex gmndkapital

8999504

13 587762

Ack överskott från

tidigare år

612847

4072662

Ack. överskott i rel.

till resultatkrav

1 841 734

9795 251

Årets nettoresultat

758996

1588288

Årets +/- i rel.

till resultatkrav

-1 131987

-2147 507

Summa fondkapital

9707668

9709251

16346775

21235506

Summa skulder, riskreserv

och fondkapital

10070944

10072 527

16846322

21735053

248

Skr. 1987/88:174

Bilaga

10

Tabell B4 De 20 största placeringarna

i Sydfonden (LTF 1) 31/121987, marknadsvärden. Tkr.

Företag

Ordi

lingsnr

Bransch

Marknads

Andel av

Andel av

-87

-86

-85

-84

enligt

Veckans

Affärer

värde

aktie­kapital*

%

rösträtt*

%

Volvo

1

5

3

8

Verkstad

201725

1.0

0.3

Skånska

2

3

13

19

Bygg

170354

1.0

0.6

Trelleborg

3

1

6

7

Kemi

L59957

3.8

1.7

Stora

4

-

-

-
[REDACTED_EFTERNAMN]

140827

1.1

l.I

Sydkraft

5

9

-

-

Övriga

107200

1.1

0.5

SCA

6

6

-

-
[REDACTED_EFTERNAMN]

92723

0.7

0.2

Modo

7

-

-

-
[REDACTED_EFTERNAMN]

78167

2.6

1.5

SE-banken

8

-

Bank

62500

0.4

0.4
[REDACTED_EFTERNAMN]

9

8

15

-

Verkstad

62032

1.0

-

Astra

10

4

20

-

Kemi

60477

0.4

0.5

Sardus

11

7

2

1

Övriga

49210

8.1

8.1

Cardo

12

12

-

Förvaltning

48246

2.1

2.1

Electrolux

13

12

-

-

Verkstad

39761

0.3

-

Saab-Scania

14

10

16

-

Verkstad

38701

0.4

0.4

Providentia

15

-

-

-

Förvaltning

38638

0.9

0.6

Skrinet

16

13

1

-

Utveckling

38480

11.4

8.1

Skandia

17

-

-

-

Förvaltning

38088

0.5

0.5

Investor

18

-

-

-

Förvaltning

33 443

0.5

0.4

Aritmos

19

11

8

-

Utveckling

33 286

1.9

1.9

Camegie

20

16

Handel Summa

29822 1523637

0.7

1.0

* Endast om > 0.05 %

De tjugo

största

placeringamas

andel av

fondens totala ti

llgångar (värderade till marknadspris)  =

1523 637 _-

'9.9 %

1 907 334

249

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 10

Tabell B5 De 20 störsU placeringarna i Fond Väst (LTF 

II) 

31/12 1987, marknadsvärden. Tkr.

Företag

Ordningsnr

Bransch

Marknads

Andel av

Andel av

-87

-86

-85

-84

enligt

Veckans

Affärer

värde

aktie­kapital*

%

rösträtt*

%

Volvo

1

1

1

2

Verkstad

176892

0.8

0.4

Stora'

2

5

7

7
[REDACTED_EFTERNAMN]

116168

0.9

0.9

Marieberg

3

4

-

-

Övriga

112360

3.3

1.2

Korsnäs

4

9

-
[REDACTED_EFTERNAMN]

105790

2.2

2.0

Skånska

5

2

13

19

Bygg

102221

0.6

0.4

Modo

6

'6

11

10
[REDACTED_EFTERNAMN]

100774

3.5

3.7

Skandia

7

14

-

-

Förvaltning

95810

1.2

1.2

Astra

8

13

19

-

Kemi

72 348

0.6

0.6

SKF

9

8

3

9

Verkstad

61121

1.0

0.9

Siab

10

-

-

-

Bygg

60254

3.1

2.4

Handelsbanken 11

12

18

Bank

59339

0.6

0.6

SE-banken

12

-

-

-

Bank

58292

0.4

0.4

SCA

13

3

9

-
[REDACTED_EFTERNAMN]

57672

0.4

0.2

Saab-Scania

14

16

6

8

Verkstad

55 774

0.5

0.5

Gullspång

15

11

-

-

Övriga

54 588

2.1

1.2

Euroc

16

19

Övriga

49803

1.6

2.0

ABV

17

-

-

-

Bygg

49520

1.5

0.8

Bilspedition

18

-

-

-

Övriga

49397

2.7

1.1

Catena

19

18

13

-

Handel

42 372

2.2

2.2

Esab

20

17

4

12

Verkstad Summa

40128 1520623

4.6

5.7

* Endast om > 0.05 %

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgängar (värderade  till marknadspris) 1520623 _ fto 7 % 2214637 - - ° ' Uppköp Papyrus

250

Skr.

1987/88: 174

Bilaga 10

Tabell B6 De 20 största placeringarna i Trefond Invest (LTF 111) 31/12 1987, narknadsvärden.

Tkr.

Företag

Ordi

lingsnr

Bransch

Marknads

Andel av

Andel av

-87

-86

-85

-84

enligt

Veckans

Affärer

värde

aktie­kapital*

%

rösträtt*

%

Handelsbanken   1

19

10

12

Bank

128033

1.1

I.l

Volvo

2

1

2

2

Verkstad

11]272

0.5

0.1

Bilspedition

3

2

4

10

Övriga

96490

4.1

8.0

Aritmos

4

7

-

Utveckling

91955

5.5

5.5

Klövern

5

-

-

-

Bygg

90000

5.8

1.2

Pronator

6

3

-

-

Övriga

71316'

6.4

3.2

Esab

7

20

9

5

Verkstad

70366

8.3

9.2

Skrinet

8

4

1

-

Utveckling

66300

20.0

14.2

Saab-Scania

9

9

6

4

Verkstad

63052

0.6

0.6

Lundbergs

10

12

-

-

Bygg

58500

1.0

0.2

Skånska

11

15

13

1

Bygg

58292

0.3

0.2

Marieberg

12

13

-

-

Övriga

55900

1.6

0.7

Asea

13

5

3

13

Verkstad

55 200

0.3

0.4

Holmen

14

-

-

20
[REDACTED_EFTERNAMN]

55 200

1.6

-

Gullspång

15

16

19

-

Övriga

53 000

2.1

1.2

Euroc

16

10

5

3

Övriga

51719

1.7

1.6

Hexagon

17

-

-

-

Utveckling

48 581

4.4

2.3

Catena

18

6

II

9

Handel

47665'

2.3

2.3

SCA

19

-

-

-
[REDACTED_EFTERNAMN]

47081

0.4

0.1

JM

20

11

8

18

Bygg Summa

45 375 1363297

1.8

0.9

* Endast om

> 0.05 %

De tjugo

största

placeringarnas

andel av

fondens  totala i

tillgångar (värderade  till marknadspris)  =

1 363 297 _ .

>8.1 %

2001800

' Varav konvertibla skuldebrev 18846

' Varav konvertibla skuldebrev 3 564

251

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 10

Tabell 37 De 20 största placeringarna i Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

31/12 1987, marknadsvärden. Tkr.

Företag

Ordningsnr

Bransch

Marknads

Andel av         Andel av

-87

-86

-85     -84

enligt

värde

aktie-

rösträtt*

Veckans

kapital'

Affärer

%

%

Stora

1

9

_

20
[REDACTED_EFTERNAMN]

138033'

0.7

0.7

Volvo

2

3

-

-

Verkstad

117470

0.6

0.1

Modo

3

6

12

-
[REDACTED_EFTERNAMN]

88 302

2.9

1.2

Marieberg

4

II

-

-

Övriga

81518

2.3

0.8

NK

5

1

2

-

Handel

65 340

4.7

5.4

Saab-Scania

6

7

6

9

Verkstad

58029

0.6

0.5

Holmen

7

-

-

8
[REDACTED_EFTERNAMN]

51542

l.I

-

Korsnäs

8

-

-

-
[REDACTED_EFTERNAMN]

47 445

1.0

0.8

SCA

9

10

14
[REDACTED_EFTERNAMN]

43512

0.3

0.1

Skand Int

10

4

-

-

Förvaltning

42 363

0.9

0.9

Skånska

11

12

18

-

Bygg

42336

0.2

0.2

ABV

12

16

-

-

Bygg

42 158'

1.5

0.6

Catena

13

5

Handel

39599'

_

-

Skånska

14

15

-

-

Förvaltning

39064

0.5

0.5

Reinhold

15

17

15

-

Bygg

37 105''

1.5

1.5

Ratos

16

-

19

11

Förvaltning

36850

0.9

0.2

Garphyttan

17

-

9

3

Verkstad

36565

7.2

7.2

Sydkraft

18

13

11

-

Övriga

34700'

0.3

-

AGA

19

20

-

1

Kemi

30495

0.5

0.2

Arcona

20

Bygg Summa

28065 1100491

1.6

LO

* Endast om

> 0.05 %

De tjugo

största p

laceringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade  till

marknadspris)  =

1 100491  _

59.3 %

1 855 806

' Varav kon'

vertibla skuldebre

v

50454

' Varav optionsrätter

12072

' Varav konvertibla sk

uldebre

v

39599

.* Varav kon'

vertibla sk

uldebrev

2 320

' Varav optionsrätter

5 600

252

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 10

Tabell B8 De 20 största placeringarna i Nordfonden (LTF V) 31/12 1987, marknadsvärden. Tkr.

Företag

Ordn

ingsnr

-87

-86

-85

Volvo

1

1

2

Marieberg

2

5

-

Modo

3

12

14

Siab

4

-

-

Korsnäs

5

2

6

Astra

6

3

-

Stora

7

10

-

ABV

8

-

-

Klövern

9

-

-

Euroc

10

18

Skandia

11

-

-

Saab-Scania

12

16

-

Handelsbanker

1 13

8

-

Bahco

14

-

-

Sandvik

15

-

-

Alfa-Laval

16

-

-

Skånska

17

4

-

Regnbågen

18

-

-

BGB

19

-

-

SE-banken

20

-

-

-84

4 17

Bransch enligt Veckans Affärer

Verkstad

Övriga
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bygg
[REDACTED_EFTERNAMN]

Kemi
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bygg

Bygg

övriga 

Förvaltning Verkstad Bank

Förvaltning Verkstad Verkstad Bygg Bygg 'Bygg Bank

Summa

Marknads värde

171494 151210

138 788 122670 112 250 91960 86450 75 453 74093 71416 70200 68358 58 175 55440 53 200 50200 46[REDACTED_TELEFONNUMMER] 171 45 140

1632938

Andel av aktie­kapital*

%

0.8

4.3 4.9 6.3 2.3 0.7 0.7 3.7 4.6 2.3 0.9 0.7 0.5 3.1 0.7 1.4 0.3 4.0 2.2 0.3

Andel av rösträtt*

%

0.4 1.5 1.4 4.7 1.3 0.6 0.7 3.9 1.3 1.8 0.9 0.6 0.6 2.1 0.2

0.2 0.7 2.2 0.3

' Endast om > 0.05 % De tjugo  största placeringarnas  andel

1632938

2092950

78,0%

av  fondens  totala tillgångar (värderade  till  marknadspris)

253

Skr. 1987/88: 174 Bilaga 10

Tabell B8 De 20 största placeringarna i 4:e AP-fonden 31/12 1987, marknadsvärden. Tkr.

84

Företag

Ordni

ingsnr

-87

-86

-85

-8

Astra

1

1

1

3

Volvo

2

4

2

1

Asea

3

3

4

3

SCA

4

5

6

6

Electrolux

5

2

3

8

Skånska

6

7

II

13

Sydkraft

7

10

-

-

Sandvik

8

6

7 

10

AGA

9

8

5

7

Pharmacia

10

9

8

4

Esselte

11

14

12

12

Incentive

12

18

15

15

Alfa-Laval

13

15

13

18

ABV

14

10

-

-

Gullspång

15

19

-

-

Swed Match

16

13

16

14
[REDACTED_EFTERNAMN]

17

17

14

5

Saab-Scania

18

II

10

II

SKF

19

12

9

9

Euroc

20

-

-

20

Bransch enligt Veckans Affärer

. Kemi Verkstad Verkstad[REDACTED_EFTERNAMN] Verkstad Bygg Övriga Verkstad Kemi Kemi Övriga Utveckling Verkstad Bygg Övriga Övriga Verkstad Verkstad Verkstad Övriga

Summa

Marknads värde

950211

808067

770314

676571'

594 510

522918

507983

450145

435 690

348402

271439

251712

245 821

236317

215032

213 196

201 835

210029

196975

182670

8280837

Andel av aktie­kapital*

%

7.4 3.7 4.6 4.5 4.5 3.1 5.2 6.2 6.6 4.7 6.1 8.7 6.7 11.5 8.5 6.3 3.5 2.0 3.2 6.0

Andel av rösträtt*

%

7.4 6.4 4.0 4.5 4.5 2.2 7.7 5.8 8.0 2.7 2.0 8.2 0.0 9.7 5.0 0.8 0.0 2.0 4.6 7.0

* Endast om > 0.05 % De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till  marknadspris)  = 8280837 =710% 11 662 526 ' Varav konvertibla skuldebrev 59 532 kr och teckningsbevis 28 117 kr.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1988

254