Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:169

Regeringens proposition

1979/80:169

om reglering av priserna på flsk m. m.;

beslutad den 10 april 1980.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga de förslag som har upplagits i bifogade uidrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN FÅLLDIN

ANDERS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag beträffande reglering av priserna på fisk under budgetåret 1980/81.1 anslutning härtill behandlas frågor rörande den praktiska tillämpningen av de nya riktlinjer för reglering av priserna på fisk som riksdagen tidigare har beslutat om.

1 proposilionen föreslås vidare vissa ändringar i lagen (1974:226) om prisreglering på fiskels område.

1    Riksdagen 1979180. I saml. Nr 169

Prop. 1979/80:169

2

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1974: 226) om prisreglering på Fiskets områ­de

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:226) om prisreglering på fiskels område

dels alt i 9, 19-21 och 23§§' ordet "förordningen" i olika böjnings­former skall bytas ul mot "lagen" i molsvarande form,

dels att 10 och 15 §§ samt rubriken närmasl före 1§ skall ha nedan angivna lydelse,

dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, I a och 23 aS§, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse Inledande bestämmelse

Föreslagen lydelse

Inledande bestämmelser

1 a S

Enligt de närmare föreskrifter som beslutas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, av statens Jordbruksnämnd får regle­ringsföreningen Svensk fisk. ekono­miskförening, inom ramen för pris­regleringen på fiskets område prö­va frågor om bidrag eller annat stöd i marknadsreglerande syfte.

10

Prisregleringsavgift skall uiöver för vara som anges i 7 § erläggas för vara som anges i bilaga lill denna lag och som införes till landel och ej utgör svenskfångad fisk (import­fisk), om sådan avgift utgår för svenskfångad fisk.

Avgift som avses i första slycket utgår ej för importfisk, om denna införes under sådana omständighe­ter som för tiUståndspliktig vara medför rätt till införsel utan lill­slånd enligt 3 §.

Prisregleringsavgift skall utöver för varor som anges i 7 § erläggas för sådana varor som anges i bilaga till denna lag och som förs in till landet och inte utgör svenskfångad fisk (importfisk), om sådan avgift ulgår för svenskfångad fisk.

Avgift som avses i första slycket ulgår inte för imporlfisk, om denna förs in under sådana omständighe­ter som för tillståndspliktiga varor medför rätl till införsel utan lill­slånd enligt 3 §.

Sådan avgift utgår inte heller om en vara förs in under sådana om­ständigheter som medför befrielse från tull enligt 5 a§ tullförordning­en (1973:979).

' Senaste lydelse av 23 § 1974:866.

Prop. 1979/80:169

15 §-'

Avgiftsskyldig skall erlägga ränta på oguldet avgiftsbelopp avseende avgift som uppbäres av statens jordbruksnämnd efler sju procent om året, dock minsl tio kronor. Räntan skall beräknas från den dag avgiftsbeloppet enligt beslut av jordbruksnämnden senast bort be­lalas. Ränla utgår till och med den dag då belalning sker, dock längst lill och med den dag då fordringen överlämnas till indrivning. Upp­kommer öretal vid beräkning av ränla, skall ränlebeloppel jämnas lill närmast högre hela krontal.

Jordbruksnämnden får avslå från ränta, om dröjsmålet med betal­ningen är obetydligt eller särskilda skäl annars föranleder till det.

På framställning av jordbruks­

nämnden skall avgift eller ränta,

som ej eriagls inom den utsatta ti­

den, indrivas i den ordning somjö-

reskrives

i

uppbördslagen

(1953:272) om indrivning av rest­förd skatl. Därvid utgår restavgift enligt 58 § I mom. första slycket lagen.

Den som är avgijisskyldig skall erlägga ränla på oguldet avgiftsbe­lopp avseende avgifi som uppbärs av statens jordbruksnämnd efter en räntefot som för år moisvarar del av riksbanken fastställda vid varje tid gällande diskontot med tillägg av fyra procentenheter, dock minst lio kronor. Räntan skall beräknas från den dag avgiftsbeloppet enligt beslul av jordbruksnämnden senast bort betalas. Ränta utgår till och med den dag då betalning sker, dock längst lill och med den dag då fordringen överlämnas till indriv­ning. Uppkommer öretal vid beräk­ning av ränta, skall räntebeloppet jämnas till närmasl högre hela kron­tal.

Jordbruksnämnden får avstå från ränta, om dröjsmålet med betal­ningen är obetydligt eller särskilda skäl annars föranleder det.

På framslällning av jordbruks­

nämnden skall avgift eller ränta,

som inte har eriagls inom den utsat­

ta liden, indrivas i den ordning som

föreskrivs        i

uppbördslagen

(1953:272) om indrivning av rest­förd skatt. Därvid utgår restavgift enligt 58 § I mom. första stycket lagen.

23 a §

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för den som yrkesmässigt köper el­ler säljer varor som anges i bilaga till denna lag atl lämna de upp­gifter som behövs för prisreglering­en på fiskets område.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1980.

' Senaste lydelse 1974:866.

Prop. 1979/80: 169

4

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-04-10

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Wikslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]. Burenslam[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på fisk m. m.

1    Inledning

Regeringen uppdrog den 13 december 1979 åt slalens jordbruksnämnd alt, efter överläggningar med fiskels förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fisk un­der budgetåret 1980/81. Förslaget skulle ulformas med utgångspunkt i de av riksdagen år 1978 beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken och riktlinjerna för prisregleringen på fisk samt med beaktande av det förslag som framlagts av arbetsgruppen för prisreglering på fisk m. m. Om nämnden efter överläggningar med de båda delegationerna skulle finna det lämpligt, kunde nämnden enligt uppdraget föreslå att de hittills lillämpade formerna för prisregleringen övergångsvis fick tillämpas längst t. o. m. den 31 december 1980. Om nämnden efler överläggningar skulle finna atl pristillägg borde utgå under övergångsperioden, borde förslaget även avse storleken av dessa. Nämnden borde även avge förslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för att besirida kostnaderna för utsättning av laxfisk och ål.

Jordbruksnämnden har i skrivelse den 27 februari 1980 inkommit med sina förslag med anledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Arbelsgruppen för prisreglering på fisk m. m. överlämnade den 5 decem­ber 1979 till regeringen rapporten (Ds Jo 1979; 14) Prisregleringen på fisk -normprissystemets tekniska utformning.

I prop. 1979/80; 100 (bil. 13 s. 75) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnel, för budgetåret 1980/81 beräkna till Prisreglerande åtgärder på fiskels område ett förslagsanslag av I 000 kr. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga.

Prop. 1979/80:169

5

2 F

ö

redragandens

ö

verv

ä

ganden

2.1 Reglering av priserna på fisk m. m.

De nuvarande formerna för prisregleringen på fisk innebär atl reglerings­föreningen Svensk fisk, ekonomisk förening, fastställer minimipriser på viktigare fiskslag. Den fisk som inle kan säljas lill lägsl minimipris överias av föreningen. För fisk som överlagils belalar föreningen ell garantipris som normalt är något lägre än minimiprisel.

Förutom genom minimi- och garanlipriser kan prisstöd lämnas i form av pristillägg, prisutjämningsbidrag och regionall fraklslöd.

Prisregleringen finansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk. Till prisregleringskassan förs prisreglerings- samt införsel- och utförselav­gifter på fisk m. m. Prisregleringsavgift tas ul på svenskfångad saltvattens-fisk och på importfisk av motsvarande slag med stöd av lagen (1974:226) om prisreglering på fiskels omräde. Avgiften är i regel 3 % av inköpspriset resp. av importvärdet.

Vidare utgår f. n. särskilda pristillägg på fisk. De särskilda pristilläggen har bekostats med budgetmedel. Enligt särskilt regeringsbeslut får under innevarande budgetår dessutom medel ur Svensk fisks konjunkturuijäm-ningsfond användas för alt bekosta de särskilda pristilläggen. Pristilläggens storlek fastställs av regeringen.

Riksdagen beslöt år 1978 om nya riktlinjer för prisregleringen på fisk (prop. 1977/78; 112. JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). Enligt riksdagens beslut skulle de nya riktlinjerna för prisregleringen kunna tillämpas lidigasl fr.o.m. budgelåret 1979/80. En särskild arbetsgrupp (Arbetsgruppen för prisreglering på fisk m.m.) har avgett förslag till den närmare tekniska utformningen av det nya prisregleringssystemet. Jag återkommer senare till arbetsgruppens förslag.

Efter överiäggningar med berörda parter i enlighet med regeringsuppdra­get har nu statens jordbruksnämnd lagt fram förslag om reglering av priserna på fisk m. m. under budgetåret 1980/81.

Det internationella marknadsläget för fisk försämrades något under år 1979jämfört med året innan. Priserna på framförallt sill visade en vikande tendens till följd av i första hand ökade fångster. För de fiskslag som har den största betydelsen för det svenska fiskets ekonomi, nämligen sill och torsk, sjönk priserna under föregående år med ca 10% under perioden januari-oktober jämfört med motsvarande period året innan. Det totala fångstvärdet ökade dock på grund av ökad fångstmängd av främst sill och torsk.

De senasle årens goda priser på sill är främst en följd av det sillfiskeför­bud i Nordsjön som infördes den I januari 1977. Della förbud kvarstår under år 1980 men kan komma att upphävas år 1981 då fiske i myckel begränsad omfattning kan bli tillåtet. Etl ökat utbud av sill pä europamark-

Prop. 1979/80:169

6

nåden från vissa länder har skelt, vilket kan komma att påverka sillpri­serna.

Vad gäller torskfisk tyder förhållandena på en något stabilare marknad. De svenska torskfångsterna har dock hitlills under år 1980 varit ovanligt stora, vilket inneburil vikande priser och ökande överskott. För foderfis­ken är marknadsutsikterna osäkra.

Regleringsekonomin är f. n. god. Behållningen i prisregleringskassan för fisk kan beräknas uppgå till ca 42 milj. kr. vid utgången av innevarande budgelår. Konjunkturuijämningsfondens behållning kan vid samma tid­punkt beräknas uppgå lill ca 48 milj. kr. Totalt tillgängliga medel vid ulgången av innevarande budgetår skulle således komma att uppgå till ca 90 milj. kr.

Jordbruksnämnden föreslår all de hittills lillämpade grunderna för pris­reglering övergångsvis får tillämpas t. o. m. den 31 december 1980 samt all särskilda pristillägg får utgå även under denna period. Detla innebär såle­des att tillämpningen av normprissystemet föreslås anstå till den I januari 1981. Nämnden avser att under hösten 1980 efter förnyade överläggningar med de båda delegationerna inkomma med förslag angående storleken av normpriser och normkvantiteter m. m. för perioden den 1 januari-den 30 juni 1981.

Jag biträder de förslag i fråga om prisregleringen på fisk under första hälften av budgetåret 1980/81 som jordbruksnämnden har lagt fram efter överläggningar med parterna. Del innebär att prisstöd bör få lämnas i form av minimi- och garantipriser, pristillägg, prisutjämningsbidrag och regio­nalt fraktstöd. Härutöver bör särskilda pristillägg få lämnas.

För den löpande verksamhelen i form av minimi- och garanliprisregle-ring m. m. bör Svensk fisk, ekonomisk förening, lillföras 8,5 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk. Härav får högsl I milj. kr. lämnas som bidrag till förstahandsmotlagare av fisk för alt bestrida engångskostnader som uppkommer i samband med övergäng till det nya prisregleringssystemet. Jag återkommer i det följande lill denna fråga.

Vid särskilda behov bör föreningen liksom hittills få disponera högsl en fjärdedel av behållningen i konjunkturutjämningsfonden för den löpande verksamheten. Fondens behållning bör dock inte utan regeringens särskil­da medgivande få understiga 20 milj. kr. mot f. n. 10 milj. kr. Della är hell i linje med vad arbelsgruppen föreslagil och motiveras bl.a. av en anpass­ning till penningvärdets förändring. De medel som anslås för den löpande verksamheten bör föreningen få använda även för marknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet under regleringsårel.

Jordbruksnämnden föreslår att ett totalbelopp av 13,5 milj. kr. får an-

,vändas för särskilda pristillägg för perioden den I juli-den 31 december

1980. Av beloppet föreslås att 10,5 milj. kr. utgår ur prisregleringskassan

för fisk och högst 3 milj. kr. ur Svensk fisks konjunkturuljämningsfond.

Jag biträder också jordbruksnämndens förslag om atl de särskilda pris-

Prop. 1979/80:169

7

tilläggen finansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk och kon­junkturutjämningsfonden.

Det ankommer på Svensk fisk atl inom ramen för direkliv som ges av jordbruksnämnden fastsiälla minimi- och garantipriser för fisk liksom att besluta om övriga stödåtgärder inom ramen för den löpande verksamhe­ten. Det bör ankomma på jordbruksnämnden atl efter överläggningar med parterna faslställa slorieken av de särskilda pristilläggen. Regeringen, eller efter dess bemyndigande jordbruksnämnden, bör fä meddela de övriga beslämmelser som behövs.

Medel som anslagits ur prisregleringskassan för fisk till minimi- och garanliprisregleringen saml lill särskilda pristillägg och som inle las i anspråk under perioden bör fä lillföras Svensk fisks konjunkturuljämnings­fond.

Till prisregleringskassan för fisk bör liksom under innevarande år föras över högst I milj. kr. av de fettvaruavgifter som tas ut vid härdning av sillolja av inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas restitueras vid export.

Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även under näsla budgetår få användas för andra ändamål än som förut angetts, om regeringen anser del påkallat vid akuta svårigheler inom fisket.

Jordbruksnämnden föreslår att 2.5 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk, i likhet med vad som skett under budgetåret 1979/80. anslås för utsättning av laxfisk och ål under budgetårel 1980/81. Jag biträder försla­gel. Den närmare användningen av medlen bör få beslutas av regeringen efter förslag av fiskeristyrelsen.

De förslag somjag här fört fram innebär att 19 milj. kr. las i anspråk ur prisregleringskassan för prisreglering under andra halvårel 1980 samt un­der budgetåret 1980/81 2,5 milj. kr. för utsättning av laxfisk och äl. Med den nuvarande avvägningen av prisregleringsavgiften kan inkomsterna av avgiftsmedel och räntor pä kassans medel beräknas uppgå lill högst 25 milj. kr. under ett hell budgelår. Mol denna bakgrund föreslår nämnden i samförstånd med delegationerna en höjning av prisregleringsavgiften mot­svarande I %, vilket kan beräknas ge en inkomstförstärkning till prisregle­ringskassan med ca 7 milj. kr. per år. Prisregleringsavgiften skulle således enligt förslaget öka från högst 3% till högst 4% av inköpspriset resp. importvärdet eller till belopp i öre per kg som i stort sett svarar mot procentavgiften.

Del ankommer på regeringen alt besluta i sistnämnda fråga. För riks­dagens information vill jag emellertid nämna atl jag biträder förslaget om en höjning av prisregleringsavgiften till högst 4% och avser att föreslå regeringen alt besluta i enlighet härmed.

Prop. 1979/80:169

8

2.2 Nytt system för prisreglering på fisk

Somjag tidigare nämnt beslöl riksdagen år 1978 om nya rikllinjer för prisregleringen på fisk (prop. 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/ 78; 272).

Jag vill särskilt erinra om riksdagens beslul om ell inkomstmål som innebär all man med slalliga insatser skall eftersträva sådana villkor för fiskel att de som är sysselsatta i elt rationellt bedrivet yrkesfiske kan uppnå en med jämförbara grupper likvärdig ekonomisk och social stan­dard.

Riksdagsbeslulet innebär atl fiskels organisationer ges möjlighet all della i överläggningar med slalens jordbruksnämnd och dess konsument­delegation om en prisnivå för fisk så avvägd att den i princip ger fisket kompensation för kostnadsstegringar och fiskarna en rimlig ersättning för sitt arbete. Härigenom skulle fisket få en ställning motsvarande den som jordbruket har hafl sedan långtid. Det nya prisregleringssyslemel - norm­prissystemet innebär att normpriser och normkvantiteter för olika fisk­slag fastställs av statsmakterna efter överläggningar mellan jordbruks­nämnden och dess konsumentdelegation saml fiskets förhandlingsdelega­tion. Om marknadspriset till producent understiger normpriset skall pris­tillägg kunna ulgå. Normkvantileten anger för hur slora kvantiteter av resp. fiskslag pristillägg kan utgå men innebär ingen begränsning i fiskel. Normkvantiletens syfte är att förhindra atl prisstödel leder lill en sådan expansion av fisket alt avsättningsproblem uppslår. För all stödja prisbild­ningen på marknaden skall liksom f. n. upprällhållas ett lägsla pris. vilkel fastställs av regleringsföreningen Svensk fisk. Fisk som inte kan säljas lill detla pris skall övertas av Svensk fisk till ett i förväg fastställt s. k. överskottspris. Om marknadspriset överstiger normpriset för ett visst fiskslag skall med hänsyn lill konsumentintresset prisdämpande ålgärder kunna vidtas.

Den närmare lekniska utformningen av regleringen skulle enligt riks­dagsbeslutet utarbetas av en av regeringen särskilt tillsalt arbetsgrupp. Arbetsgruppen har avgett rapporten (Ds Jo 1979; 14) Prisregleringen på fisk - normprissystemets tekniska utformning.

Innan jag går närmare in på det nya prisregleringssystemet villjag erinra om atl man ännu inte nått fram lill någon överenskommelse inom ramen för det nya prisregleringssyslemel. Överläggningarna kommer att återupp­tas till hösten. Jag räknar således med att åierkomma lill riksdagen med en redovisning av utfallet av överiäggningarna. I det följande redovisas ar­betsgruppens förslag och de ställningstaganden som nu kan göras med utgångspunkt i riksdagens principbeslut år 1978.

Arbetsgruppen föreslår att regleringen av främst principiella skäl bör förläggas lill avräkningsprisledet, dvs. del led där fiskarens egen försälj­ning sker. För att ett korrekt pristillägg skall kunna beräknas måste bl.a. förstahandsmottagarna av fisk tillämpa avräkningspriser som är jämför­bara sinsemellan och dessutom med normprisel.

Prop. 1979/80:169

9

Arbelsgruppen konstaterar atl de prisdefinilioner som nu tillämpas av förstahandsmottagarna i hög grad skiljer sig åt och därför inte är direkt användbara inom normprissystemet. Normprissystemet förutsälter såle­des alt förstahandsmottagarna av fisk ändrar sina nuvarande avräkningsru-liner. Somjag tidigare har nämnl föreslår jordbruksnämnden att högsl I milj. kr. av de medel som föreslås bli tillförda Svensk fisk för den löpande regleringen under perioden den I juli-den 31 december 1980 skall kunna utgå som bidrag till förstahandsmotlagare för att besirida engångskost­nader som uppstår vid övergången till ett nytl prisregleringssyslem.

För egen del harjag ingel att erinra mot dessa förslag. Jag utgår självfal­let från att förstahandsmottagarna kommer att medverka till atl normpris­systemet kan genomföras och att övergången kan ske så smidigt som möjligt. Vissa författningsändringar blir nödvändiga bl. a. för att ett kor­rekt underiagsmalerial skall kunna samlas in. Jag ålerkommer lill denna fråga i det följande. Vid tillämpningen av normprissystemet anser jag liksom arbelsgruppen atl jordbruksnämnden bör få göra vissa mindre tekniska justeringar som kan befinnas vara behövliga. Om större modifie­ringar av systemet skulle visa sig bli nödvändiga bör jordbruksnämnden efter överläggningar inkomma med förslag lill regeringen.

Arbetsgruppen föreslår att normprissystemet skall kunna omfatta vikti­gare slag av saltvaltensfisk för konsumiionsändamål, dvs. i princip sådan fisk som ingär i den nuvarande minimi- och garantiprisregleringen. Utanför regleringen skulle därmed i huvudsak falla i utlandet direktlandad svensk­fångad fisk, fisk för annal än konsumtionsändamål samt sötvattensfisk. För fisk som landas utomlands skulle en tillämpning av regleringen enligt arbetsgruppen vara tekniskt svårbemästrad.

Jag biträder arbelsgruppens förslag om normprisregleringens omfatt­ning. Jordbruksnämnden bör följa utvecklingen och inkomma med förslag till evenluella stödåtgärder också för de fiskslag som inte omfattas av normprisregleringen samt till finansieringen av dessa. Prisstöd till sölvat-tensfisket bör kunna utgå i samma former som hillills. Jag ulgär vidare frän atl jordbruksnämnden bevakar ullandslandningarnas eventuella inverkan på den svenska fiskprisregleringen liksom på försörjningen av fisk inom landet.

Avvägningen av normpriser och normkvantiteter skall enligt riksdagsbe­slutel fastställas av statsmakterna efter överiäggningar mellan jordbruks­nämnden och dess konsumentdelegation saml fiskets förhandlingsdelega­tion. 1 såväl proposilionen som i riksdagens beslut har särskilt framhållits all en avgörande fördel med ell normprissyslem för fisk är alt det ger fisket möjligheter att delta i överläggningar om en prisnivå för fisk så avvägd att den i princip ger fisket kompensation för koslnadsslegringar och fiskaren en rimlig ersättning för sitt arbete. Arbetsgruppen preciserar inte grunder­na för avvägning av normprisernas nivå, ulan anser att denna fråga bör tas upp i samband med överläggningarna. Jag vill ansluta mig till arbetsgrup-

Prop. 1979/80:169

10

pens uppfattning alt det bör ankomma på parterna alt göra en närmare precisering av grunderna för avvägningen av normpriser. Däri ingår bl. a. frågan om vilka övriga grupper i samhällel som bör utgöra jämförelsenorm vad beträffar ekonomisk och social standard.

Pristilläggets storlek bör enligt arbelsgruppen beslutas av jordbruks­nämnden för en regleringsperiod om fyra lill fem veckor. Vid sitt beslut har nämnden atl la hänsyn till uppnåll avräkningspris (s.k. jämförelsepris), som utgör ell genomsnili för hela landet, samt prisrörelser kring normpri­sel och de pristillägg som utgått under lidigare regleringsperioder. Jag vill ansluta mig till denna uppläggning, som bl.a. innebär alt mindre prisför­ändringar inte automatiskt bör leda till ändral pristillägg.

Enligt riksdagens beslut skall pristillägget till producent inte motsvara hela skillnaden mellan marknadspris och normpris. Arbetsgruppen anser att frågan om slorieken av den andel av skillnaden mellan normpris.och jämförelsepris som bör ulgå i pristillägg skall las upp i överläggningarna. Jag ansluter mig till detta förslag.

Normkvantitet skall enligt 1978 ärs riksdagsbeslul kunna fastställas i syfte all hindra att prisslödel leder till en alltför stor ökning av fisket efter vissa fiskslag. Arbetsgruppen anser för sin del alt en normkvanlitel f. n. endast bör fastställas för sill/strömming. Arbetsgruppen åberopar i detta sammanhang den fiskeplan som utarbetats av fiskeristyrelsen i nära samar­bete med jordbruksnämnden och Sveriges fiskares riksförbund. Av planen framgår atl avsättningsutrymmet på längre sikt för sill/strömming bedöms uppgå lill 65 000-70000 ton per år. Fångsterna uppgår f. n. till ca 120000 ton per år. Planen revideras f.n. och fiskeristyrelsen avser dessutom all under årel redovisa en fiskeplan för den kommande femårsperioden.

Jag vill i delta sammanhang erinra om atl det i 1978 års riksdagsbeslut framhölls att den framtida produktionsplaneringen beträffande sillfisket borde ske med försiktighet eftersom avsättningsmöjligheterna på export­marknaden på längre sikl ingav vissa farhågor. Utvecklingen sedan dess visar dock aU fisket i Nordsjön under de närmaste åren sannolikl blir av mindre omfattning eflersom ålerhätntningen av fiskbestånden kommer atl ta längre lid än vad man tidigare förutsatt. Del är därför viktigt all den planering som fiskeristyrelsen nu igångsatt fortsätter.

Arbetsgruppen har ocksä behandlat frågan om hur fördelningen av normkvantileten i tid och rum bör göras för all uppnå största möjliga rättvisa mellan olika fiskare/fiskelag. Jag anser liksom arbetsgruppen att del bör ankomma på parterna all ta upp dessa frågor vid överläggningarna. Åven frågan om överskotten och evenluella pristillägg för dessa har arbetsgruppen hänvisat till parternas överläggningar. Arbetsgruppen re­dovisar Ivä meloder för hur pristillägg skall kunna ulgä för överskoll. Enligi den första meloden skall pristillägg kunna utgå löpande under årel för överskott som ryms inom regleringsperiodens normkvantitet. Enligt den andra metoden skall pristillägg för överskott endasl kunna utgå om det

Prop. 1979/80:169

11

konstateras alt överskoll ryms inom den normkvanlitel som fastställs för hela året. Sisinämnda pristillägg skulle således utgå efter regleringsärels slut. Slorieken av pristillägget skulle i båda fallen fastställas efter överlägg­ningar.

För egen del anser jag atl prisstödet lill fiskel i normprissystemel i försia hand skall ulgå genom atl normpriser fastställs för den kvantilel fisk som kan avsiittas pä marknaden. I den mån normpriser löpande skulle kunna innefatta överskottskvantileter går syftet med normkvantileten delvis för­lorat. Däremot anser jag att pristillägg bör kunna ulgå på lämpligt säll för de överskott som ryms inom normkvantileten. Pä molsvarande sätt anser jag att pristillägg bör kunna ulgä för överskott för fiskslag utan normkvan­titet.

Frågan om omfattningen av pristillägg för överskott fär tas upp vid överläggningarna mellan parterna. En sirävan vid lillämpningen av norm­prissystemet mäste dock vara att avsättningen av fisk på marknaden i största möjliga utsträckning främjas och att kostnaderna för prisreglering­en blir så låga som möjligt. Normkvantitet skall i enlighet med riksdagens beslut är 1978 inte fastställas sä snävt alt den inte täcker de normala variationerna i fisket. Jag vill också undersiryka atl normkvantileten i sig inte innebär någon begränsning i fiskel utan endast anger för vilka kvanti­teter prisstöd kan utgå.

Arbetsgruppen föreslår vidare att beräkning av jämförelsepris och utbe­talning av pristillägg bör göras av Svensk fisk. Beslul om pristillägg bör fattas av jordbruksnämnden för en regleringsperiod (4-5 veckor) i sänder. Arbetsgruppen föreslär vidare alt uppgifter om avräkningspriser samlas in från större förstahandsmotlagare och alt ett vägt genomsnittligt avräk­ningspris för varje normprisreglerat fiskslag eller grupp av fiskslag beräk­nas för varje regleringsperiod. Pristillägg fastställs efter varje reglerings­period och utbetalas direkt till fiskaren/fiskelaget för pristilläggsberälti-gade kvantiteter under regleringsperioden.

Jag ansluter mig i stort lill arbetsgruppens förslag lill rutiner för beräk­ning och utbetalning av pristilläggen. Jag vill samiidigi framhålla alt del nya prisregleringssyslemel måste tillämpas på etl sådant siitl att det inte blir administrativt betungande. En övergäng lill elt nylt prisregleringssy­stem är av naturliga skäl förenad med svårigheter. Förberedande åtgärder bör därför vidtas i god tid för att möjliggöra en smidig övergäng. Jord­bruksnämnden framhåller i sin skrivelse atl elt införande av normprissy­stemet kräver en omfattande statistik. Nämnden genomför f. n. i samarbe­le med statistiska centralbyrån, fiskeristyrelsen. Svensk fisk och Sveriges fiskares riksförbund en utredning om ett informationssystem för fiskpris­regleringen. Detta avses bli utformat på ell sådant säll atl olika slalislikbe­hov tillgodoses.

Konsumentintresset i normprissystemet tas lill vara främst genom att konsumentdelep.itir>nen deltar i överläggningarna. Prisdämpande åtgärder

Prop. 1979/80:169

12

skall enligt riksdagsbeslutet år 1978 kunna sättas in om priserna översiiger fastställt normpris. Arbetsgruppen anser alt uttag av exportavgift samt sänkning eller borttagande av prisreglerings- och införselavgifterna är de meloder som har störst praklisk betydelse vid sidan av kvantitativ regle­ring. I vissa lägen bör ocksä en produktionsavgift på fiskfiléer kunna tas ul. En sädan avgift sänker inte konsumentpriserna men skulle kunna ge en förstärkning av regleringsekonomin, vilket på sikl bör gynna konsumen­terna. Ett uttag av produktionsavgift fordrar ändring i lagen om prisregle­ring på fiskets område. Jordbruksnämnden har i sin framställning lämnat förslag lill sådan ändring.

Jag anser det värdefulll att konsumenterna genom normprissystemet fär ökade möjligheter att påverka prisnivån. Vid sidan av det självklara konsu­mentintresset att det på marknaden utbjuds fisk av hög kvalitet och att i goda marknadslägen motverka prisstegringar över vissa nivåer måsle kon­sumentintresset tillgodoses även i mera normala marknadslägen och i överskotlssituationer. Prisstödet till fisket finansieras i första hand genom uttag av en prisregleringsavgift, som bidrar lill atl höja konsumentpriserna. Avgiftens slorlek tas upp vid de överläggningar som föregår varje regle­ringsär och avvägs bl.a. med hänsyn till viss kostnadsram för prisregle­ringen. Utöver denna koslnadsram kan fonderade medel disponeras för prisstöd under regleringsäret. Del ankommer på Svensk fisk all sätta lägstapriserna på en sådan nivå att kostnaderna för prisregleringen blir så låga som möjligt. Konsumentintressena har sålunda anledning atl aktivt delta i arbelet med prisregleringen under löpande regleringsår. I likhei med arbelsgruppen anser jag atl ullag av exportavgifter samt sänkning eller borttagande av prisreglerings- och införselavgifierna är de metoder för prisdämpande ålgärder som har slörsl praklisk belydelse vid sidan av kvantitativ reglering. Även en produktionsavgifl på fiskfiléer anser jag i vissa lägen vara befogad. Jag avser att i ell annat sammanhang senare återkomma lill de förfatiningsändringar som krävs härior.

När det gäller dispositionen av de medel som ställs till Svensk fisks förfogande föreslår arbetsgruppen följande ordning. Statsmakterna bör. med ledning av den kostnadsberäkning som jordbruksnämnden skall redo­visa i samband med sina förslag beiräffande grunderna för prisregleringen under ett regleringsår, fastställa en medelsram för prisregleringen under budgelåret. Jordbruksnämndens förslag till medelsram bör uiöver ramens totala storlek innefatta förslag om uttag av prisregleringsavgifi saml till­delning av medel ur prisregleringskassan och konjunkturutjämningsfon­den. Inom medelsramen bör Svensk fisk läcka de totala kostnaderna för regleringen, dvs. för pristillägg, inlösen av överskott saml för administra­tion och upplysningsverksamhet. Uiöver den angivna medelsramen bör föreningen för att täcka de lolala kostnaderna för prisregleringen även få använda de räntor som flyter in pä föreningens och konjunkturuijämnings­fondens medel. I den mån de medel som pä angivet sätt ställts lill förening-

Prop. 1979/80:169

13

ens förfogande inte förslär för att täcka kostnaderna för prisregleringen under etl regleringsår bör föreningen vid oförutsedda behov få ta i anspråk medel ur konjunkturutjämningsfonden inlill högsl en fjärdedel av fondens behållning. Jordbruksnämnden bör fä medge atl mer än en fjärdedel för­brukas.

Enligt arbetsgruppen bör vissa medel uiöver marknadsintäkterna få disponeras av Svensk fisk för inlösen av överskott. Ifrågavarande medel bör anges som en delram inom den lotala medelsramen och bör utgöra grund för föreningens överväganden om överskotlspriser under det kom­mande regleringsårel.

För egen del anser jag att arbelsgruppens förslag vad gäller ramarna för Svensk fisks medelsanvändning är i linje med del lidigare riksdagsbeslutel. Liksom vad som f. n. gäller bör de medel som ställts till förfogande för prisregleringen under ett regleringsär och som inte tas i anspråk få tillföras konjunkturutjämningsfonden. Somjag tidigare nämnt bör fondens behåll­ning i fortsättningen inte utan regeringens medgivande få undersliga 20 milj. kr.

Sammanfattningsvis anser jag således atl arbetsgruppens förslag till teknisk utformning av normprissystemet i slort bör kunna ligga till grund för den framtida prisregleringen på fiskets omräde.

Somjag inledningsvis har nämnt färden närmare utformningen av norm­prissystemel anstå i avvaktan pä ytteriigare överläggningar mellan par­terna avseende tiden efter den 31 december 1980. Regeringen bör bemyn­digas att besluta om prisregleringen för fisk under första halvåret 1981 sedan jordbruksnämnden avgivit förslag härom efter överläggningar hös­ten 1980. Jag har för avsikt att ge riksdagen en redovisning av detla beslut i den proposition om prisregleringen under regleringsåret 1981/82 som kom­mer att föreläggas riksdagen våren 1981.

2.3 Förslag till ändring i lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område

Jag har i del föregående redovisal arbelsgruppens förslag lill leknisk lösning av normprissystemets uppbyggnad. I delta sammanhang vill jag i fräga om lagen om prisreglering pä fiskets område även ta upp vissa ändringsförslag som har aktualiserats av jordbruksnämnden.

Nämnden framhåller atl vissa av de uppgifter som har anförtrotts regle­ringsföreningen Svensk fisk, ekonomisk förening, innebär myndighelsul­övning. Enligt 11 kap. 6§ regeringsformen krävs det slöd av lag för alt överlämna förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning lill bl.a. förening. De bemyndiganden till myndighetsutövning som Svensk fisk har i dag är enligt övergångsbestämmelserna till regeringsformen allt­jämt gällande Irots att de inte har beslutats i lag. Däremot kan inle nägra nya uppgifler av myndighetsnatur läggas på föreningen. Mol bakgrund

Prop. 1979/80: 169

14

härav förordar jag i likhei med nämnden atl i inledningen lill lagen om prisreglering på fiskets område införs en ny paragraf, I a §, med ell bemyn­digande för Svensk fisk att enligt de närmare föreskrifier som beslutas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, jordbruksnämnden inom ramen för prisregleringen på fiskets område pröva frågor om bidrag eller annat stöd i marknadsreglerande syfte. Införandet av den nya paragrafen kräver en justering av rubriken närmasl före 1 S.

Enligt nu gällande bestämmelser las någon införselavgifi inte ul för postförsändelser, om den sammanlagda tullen och införselavgifterna för varan understiger visst belopp, f. n. 50 kr. I likhet med jordbruksnämnden förordar jag att 10 § lagen om prisreglering på fiskets område tillförs etl nytt stycke som innebär att inte heller någon prisregleringsavgift tas ul för importfisk i sädana försändelser. Däruiöver förordar jag vissa redaktionel­la ändringar i paragrafen.

Vidare ansluter jag mig till jordbruksnämndens förslag om att räntebe­stämmelserna i 15 S lagen om prisreglering pä fiskets område bör i fråga om tillämplig räntefot för dröjsmålsränta bringas i överensstämmelse med 6 S räntelagen (1975; 635).

För att genomföra det nya prisregleringssystemet behövs en ändrad insamling av prisuppgifter m. m. Skyldighet att lämna uppgifter bör åvila den som yrkesmässigt köper och säljer varor som anges i bilagan lill lagen om prisreglering på fiskets område. På grund av reglerna i regeringsformen 8 kap. 3 § behövs som jordbruksnämnden anför riksdagens bemyndigande för all en förordning i ämnet skall kunna utfärdas. Jag förordar att ett sådant bemyndigande införs som en ny paragraf, 23 a S, i lagen om prisreg­lering på fiskets område. Med uttrycket "den som yrkesmässigt köper eller säljer" avses givetvis också den som köper eller säljer fisk för annans räkning som t. ex. är fallet med den som svarar för fiskauktioner.

Den lidigare förordningen (1959:92) om förfarandet vid viss konsum­tionsbeskattning har transformerats till lag. Della medför alt ordet förord­ning bör bytas ut mot lag i 9, 19-21 och 23 §§.

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom jordbruksdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1974; 226) om prisreglering pä fiskets omräde.

Med hänsyn till alt de föreslagna lagändringarna är okomplicerade till sin utformning och i viss utsträckning av redaktionell natur är det enligt min mening inte motiverat att inhämta lagrådets yttrande.

Prop. 1979/80:169

15

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

dds att antaga förslaget till

1. 

lag om ändring i lagen (1974:226) om prisreglering på fiskels

område,

dels att

2.

medge att för tiden intill den I januari 1981 reglering av priserna pä fisk m.m. jämle vad därmed hänger samman samt använd­ningen av medel får ske enligt de grunder somjag har förordat i det föregående,

3.

godkänna vad jag har förordat i fräga om prisregleringen på fisk efler den 31 december 1980.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

4   Anslagsfråga för budgetåret 1980/81

TIONDE HUVUDTITELN

E. Fiske

E 16. Prisreglerande åtgärder på fiskets område

1978/79 Utgift

22601718

1979/80 Anslag

20000000

1980/81  Förslag

1000

I det föregående harjag redovisat mina ställningstaganden till prisregle­ringen på fisk under budgetåret 1980/81. Dessa innebär att regleringen i sin helhet finansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk och ur Svensk fisks konjunkturuljämningsfond. Anslaget bör föras upp med I 000 kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

atl till Prisreglerande åtgärder på Jiskets område för budgetåret 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av I 000 kr.

5    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1979/80:169

16

Bilaga

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1980-02-27

301-1885/79

Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd med f

ö

rslag till reglering av

priserna p

ä

 fisk under budget

å

ret 1980/81 m m      

3 bilagor

Nuvarande reglering

Prisregleringen p

å

 fiskets omr

å

de liksom regleringen av importen och exporten av fisk m m grundas p

å

 beslut av 1968 

å

rs riksdag (prop 1968:59, JoU 1968:27, rskr 1968:216) och p

å

 d

ä

refter meddelade 

å

rliga beslut (senast prop 1978/79:146, JoU 1978/79:31, rskr 1978/79:355). Inom ramen f

ö

r h

ä

rvid meddelade allm

ä

nna riktlinjer har statens jordbruksn

ä

mnd utf

ä

rdat direktiv fbr prisregleringsfbre-ningen Svensk fisk, ekonomisk f

ö

rening. F

ö

reningen har hand om genomf

ö

randet av marknadsreglerande 

å

tg

ä

rder f

ö

r i Sverige ilandf

ö

rd fisk.

Prisregleringen inneb

ä

r att S"

ä

ller minimi­priser p

å

 viktigare slag av saltvattensfisk. Minimipriser 

ä

r de l

ä

gsta priser till vilka fisken f

ä

r s

ä

ljas till konsum­tion inom landet eller f

ö

r export till s

å

dana l

ä

nder d

ä

r in­f

ö

rseln inte 

ä

r centraliserad. Den fisk, som inte kan s

ä

ljas till fastst

ä

llda minimipriser, 

ö

vertas av Svensk fisk. Den 

ö

vertagna fisken s

ä

ljs i huvudsak f

ö

r export till l

ä

nder med centraliserad inf

ö

rsel samt inom landet till djurf

ö

da eller beredning av fiskmj

ö

l. F

ö

rentngen f

å

r dessutora under vissa f

ö

ruts

ä

ttningar till priser som understiger minimi-priset avs

ä

tta 

ö

verskottskvantiteter 

ä

ven till andra l

ä

nder 

ä

n s

å

dana som har centraliserad inf

ö

rsel. Om s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger, kan detta ocks

å

 tillf

ä

lligtvis ske vid avs

ä

tt­ning p

å

 den inhemska marknaden. F

ö

r fisk som 

ö

vertagits av Svensk fisk utbetalas ett garantipris till fiskaren. Mini-raipriset skall normalt 

ö

verstiga garantipriset. F

ö

reningen har dock m

ö

jlighet att p

å

verka marknadsutvecklingen genom att i vissa fall fastst

ä

lla ett minimipris som understiger garantipriset. -

F

ö

rutom genora minimi- och garantipriser kan prisst

ö

d l

ä

mnas genom pristill

ä

gg, prisutj

ä

mningsbidrag eller regionalt frakt­st

ö

d. Inora ramen av den ordinarie prisregleringen har under innevarande budget

ä

r utg

å

tt, pristill

ä

gg f

ö

r r

ä

ka, prisutj

ä

m­ningsbidrag fbr torsk som avs

ä

tts f

ö

r beredning av frysta fil

é

er samt regionalt fraktst

ö

d f

ö

r ostkuststr

ö

imiing.

Prop. 1979/80:169

17

F

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra l

ö

nsamheten inom fisket besl

ö

t regeringen den 23 juni 1976, efter f

ö

rslag av fiskerikormiitt

é

n, att inf

ö

ra s

ä

rskilda pristill

ä

gg p

å

 svenskf

å

ngad fisk f

ö

r kon­sumtion eller beredning inom landet. Genom regeringsbeslut den 2 september 1976 bemyndigades jordbruksn

ä

mnden att be­sluta om pristill

ä

gg 

ä

ven f

ö

r fisk som exporteras. Systemet med s

ä

rskilda pristill

ä

gg b

ö

rjade till

ä

mpas i september 1976. Som ett provisorium i avvaktan p

å

 mera l

å

ngsiktiga l

ö

sningar har till

ä

mpningen av pristill

ä

ggssystemet f

ö

rl

ä

ngts att g

ä

lla under budget

å

ren 1977/78, 1978/79 och 1979/80. Pristill

ä

ggen, vars storlek f

ö

r innevarande budget

ä

r best

ä

mts av regeringen, utg

å

r enligt n

ä

rmare best

ä

mnelser som fastst

ä

llts av jord­bruksn

ä

mnden.

Enligt beslut av regeringen den 14 juni 1979

utg

å

r under

budget

å

ret 1979/80 s

ä

rskilt pristill

ä

gg 

ä

ven

p

å

 viss s

ö

t­

vattensfisk i samma omfattning som g

ä

llt f

ö

r

budget

å

ret

1978/79.

Prisregleringen finansieras med medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk. Till kassan f

ö

rs prisreglerings-, inf

ö

rsel- och utf

ö

rselavgifter samt r

ä

nta p

ä

 innest

å

ende medel och - i f

ö

rekommande fall - vissa fettvaruavgifter. F

ö

r att m

ö

jlig­g

ö

ra okat prisst

ö

d har under vissa reglerings

å

r anvisats 

ä

ven budgetmedel.

Prisregleringsavgift tas ut p

å

 s

å

v

ä

l svenskf

å

ngad saltvattens-fisk som importfisk av motsvarande slag. P

ä

 v

ä

stkusten utg

å

r avgift p

å

 fiertalet fiskslag samt p

å

 r

ä

ka. F

ö

r fisk som i-landf

ö

rs p

å

 sydkusten tas avgift ut p

å

 sill, torsk, horn­g

ä

dda, skrubba och r

ö

dsp

ä

tta. P

ä

 ostkusten tas prisreglerings­avgift ut p

å

 str

ö

mming och torsk. I princip utg

å

r inte av­gift f

ö

r fisk som s

ä

ljs f

ö

r annat 

ä

ndam

å

l 

ä

n f

ö

rbrukning till m

ä

nniskof

ö

da. P

å

 svenskf

å

ngad fisk utom sill/str

ö

mming och torsk utg

å

r avgiften med 3 S av ink

ö

pspriset - l

ä

gst minimipriset - och p

å

 importerad fisk med 

Z % pi  

import­v

ä

rdet. F

ö

r saltad, sockersaltad eller kryddad sill som importeras eller bereds ombord p

å

 svensk fiskeb

å

t 

ä

r dock avgiften 0,2 ' och f

ö

r importerade beredda fil

é

er o d 2  av v

ä

rdet. F

ö

r st

ö

rre sill/str

ö

mming (storlekarna 00, O och 1) tas prisregleringsavgift ut med 7 

ö

re per kg och f

ö

r 

ö

vrig si 11/str

ö

mming med 5 

ö

re per kg. F

ö

r torsk 

ä

r avgiften 3 

ö

re per kg. F

ö

r svenskf

å

ngad fisk som beretts 

f

ö

rs f

ö

rsta  

f

ö

rs

ä

ljningen utg

ö

r avgiften 1 ,. p

ä

 v

ä

rdet vid denna f

ö

rs

ä

ljning. F

ö

r r

å

r

ä

kor med skal utg

å

r avgift Jied 20 

ö

re per kg, f

ö

r kokta r

ä

kor med skal med 40 

ö

re per kg och f

ö

r r

ä

kor utan skal med 66 

ö

re per kg.

Prisregleringsavgift erl

ä

ggs av f

ö

rstahandsk

ö

pare resp import

ö

r. F

ö

r viss import av fil

é

ad f

ä

rsk, kyld eller fryst torsk, kolja, gr

ä

sej, vitling och kungsfisk utg

å

r dessutom inf

ö

rselavgift. Under viss del av budget

å

ret 1978/79 ut­gick 

ä

ven utf

ö

rsel

ä

.vgift p

ä

 f

ä

rsk torsk. Avgifterna tas ut med st

ö

d av lagen (1974:226) om prisreglering p

å

 fiskets omr

ä

de.

2 

Riksdagen 1979180. I saml. Nr 169

Prop. 1979/80:169

18

2    Regleringsekonomin m m 1978/79 och 1979/80

F

ö

r att bestrida kostnaderna f

ö

r prisregleringsverksamheten 1978/79 tillf

ö

rdes Svensk fisk enligt riksdagens beslut 12 milj kr ur prisregleringskassan f

ö

r fisk. F

ö

reningen fick dessutom anv

ä

nda de r

ä

nteinkomster som under budget­

å

ret uppkom hos f

ö

reningen eller dess konjunkturutj

ä

mnings­fond. Dessa kom att uppg

å

 till 4 milj kr. F

ö

r budget

å

ret 1978/79 disponerade Svensk fisk s

å

ledes f

ö

r den ordinarie prisregleringsverksamheten 16 milj kr. F

ö

reningens kostnader uppgick till 14,4 milj kr.

F

ö

r t

ä

ckande av kostnaderna f

ö

r de s

ä

rskilda pristill

ä

ggen anslogs enligt riksdagens beslut 25 milj kr av budgetmedel. Kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen p

å

 saltvattensfisk kom att uppg

å

 till 22,1 milj kr. I enlighet med regeringens beslut den 29 juni 1978 har vidare kostnaderna f

ö

r pristill

ä

gg p

ä 

s

ö

tvattensfisk bestridits med medel ur detta anslag. Dessa kostnader uppgick till 350 000 kr.

Svensk fisks kostnader f

ö

r samtliga reglerings

å

tg

ä

rder under budget

å

ret 1978/79 har s

å

ledes uppg

å

tt till 36,8 milj kr. Medel som anslagits f

ö

r den l

ö

pande prisregleringsverksam­heten och som inte tagits i anspr

å

k skall tillf

ö

ras Svensk fisks konjunkturutj

ä

mningsfond. D

ä

remot tillf

ö

rs fonden ej de medel sora anslagits f

ö

r s

ä

rskilda pristill

ä

gg under bud­get

å

ret 1978/79 och som ej tagits i anspr

å

k. Efter att 

ö

verskottet p

å

å

rets verksamhet 

ö

verf

ö

rts till fonden ut­gjorde beh

å

llningen i fonden vid utg

å

ngen av budget

å

ret 1978/79 57,2 milj kr.

Under verksamhets

å

ret 1978/79 

ö

vertog Svensk fisk ett 

ö

ver­skott p

å

 ca 10 300 ton, vilket var en f

ö

rdubbling j

ä

mf

ö

rt med 

å

ret innan. 

Ö

kningen h

ä

nf

ö

r sig i huvudsak till 

ö

ster-sj

ö

sill p

å

 syd- och ostkusten. Av 

ö

verskottet utgjorde sill/str

ö

mraing 6 900 ton. I den totala 

ö

verskotts kvantiteten ing

å

r 

ä

ven makrill p

ä

 2 000 ton som till st

ö

rsta delen 

ö

ver­tagits enligt s

ä

rskilda regler fr

å

n ringnotsfartyg.

S

ä

rskilda pristill

ä

gg p

å

 saltvattensfisk utbetalades under budget

å

ret 1978/79 f

ö

r 106,2 milj kg mot 90,5 milj kg under 1977/78. P

å

 s

ö

tvattensfisk utgick pristill

ä

gg under 1978/79 f

ö

r 0,9 milj kg mot 1 milj kg under 1977/78.

F

ö

r den l

ö

pande prisregleringen budget

å

ret 1979/80 tillf

ö

rs enligt riksdagens beslut Svensk fisk 12 milj kr fr

å

n pris­regleringskassan f

ö

r fisk. Dessutom f

å

r f

ö

reningen f

ö

r den l

ö

pande verksamheten anv

ä

nda de r

ä

nteinkomster sora under budget

å

ret uppkommer hos f

ö

reningen eller konjunkturutj

ä

m­ningsfonden, vilka f n ber

ä

knas till ca 5 milj kr. Enligt g

ä

llande direktiv f

å

r Svensk fisk vidare f

ö

r den l

ö

pande verksamheten vid s

ä

rskilda behov disponera upp till en fj

ä

rdedel av beh

ä

llflingen i fonden eller 14,3 milj kr. Slutligen har f

ö

r s

ä

rskilda pristill

ä

gg p

ä

 fisk under bud­get

å

ret 1979/80 anvisats 20 milj kr av budgetmedel. Seder­mera har emellertid regeringen genom beslut den 22 november 1979 medgett att 

ä

ven medel ur Svensk fisks konjunktur-utj

ä

mningsfond i m

å

n av behov f

å

r tas i anspr

å

k f

ö

r att t

ä

cka kostnaderna f

ö

r s

ä

rskilda pristill

ä

gg p

å

 fisk.

Prop. 1979/80: 169

19

Svensk fisks kostnader under andra halv

å

ret 1979 f

ö

r den l

ö

pande prisregleringen uppgick till 8 milj kr och f

ö

r de s

ä

rskilda pristill

ä

ggen till 11 milj kr. Med beaktande av Svensk fisks kostnader under andra halv

å

ret 1979 samt den f

ö

rv

ä

ntade marknadsutvecklingen under f

ö

rsta halv

å

ret 1980 kan' kostnaderna f

ö

r den l

ö

pande prisregleringen under bud­get

å

ret 1979/80 ber

ä

knas till ca 20 milj kr och kostnaderna f

ö

r de s

ä

rskilda pristill

ä

ggen till ca 26 milj kr. Detta inneb

ä

r i s

å

 fall att Svensk fisk skulle f

ö

rbruka ca 3 milj kr ut

ö

ver medelsanslaget och upplupna r

ä

nteinkomster f

ö

r den l

ö

pande prisregleringen och ca 6 milj kr ut

ö

ver anslagna budgetmedel f

ö

r s

ä

rskilda pristill

ä

gg. Beh

å

llningen i kon­junkturutj

ä

mningsfonden kan s

å

ledes ber

ä

knas vid utg

å

ngen av innevarande budget

å

r konma att uppg

å

 till ca 48 milj kr.

Budget

å

ret 1978/79 uppgick inkomsterna i prisregleringskassan f

ö

r fisk till totalt 22,9 milj kr. Av detta belopp svarade prisregleringsavgifter f

ö

r 20,5 milj kr, varav 13,4 milj kr h

ä

nf

ö

r sig till importen. I inf

ö

rsel- och utf

ö

rselavgifter har influtit 0.2 milj kr och i r

ä

nteinkomster p

å

 medel inne­st

å

ende i kassan 2,2 milj kr. Beh

å

llningen i kassan var vid budget

å

rets utg

å

ng 34,6 milj kr. Inkomsterna i form av pris­reglerings- och inf

ö

rselavgifter s

ä

rat r

ä

ntor under inne­varande budget

ä

r kan ber

ä

knas till ca 25 milj kr. Som tidigare n

ä

mnts skall Svensk fisk under innevarande reglerings

ä

r till­f

ö

ras 12 milj kr ur kassan. Dessutom har enligt beslut av regeringen st

ä

llts 2,5 milj kr till fiskeristyrelsens f

ö

r­fogande f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l, 2,0 milj kr 

ö

ver­f

ö

rts till Sveriges fiskares erk

ä

nda arbetsl

ö

shetskassa samt 0,3 milj kr utbetalats till Sveriges fiskares riks­f

ö

rbund f

ö

r kostnader i samband med f

ö

rbundets verksarahet. Av prisregleringsmedel finansieras vidare vissa kostnader f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll av regleringsavgifter, som kan ber

ä

knas till ca 0,5 milj kr. Beh

å

llningen i kassan vid utg

å

ngen av innevarande budget

å

r kan d

ä

rf

ö

r ber

ä

knas till ca 42 milj kr.

3    Marknadsl

ä

get

Det internationella marknadsl

ä

get fbr fisk f

ö

rs

ä

mrades n

å

got under 1979 j

ä

mf

ö

rt med 

å

ret innan. Priserna p

å

 framf

ö

r allt sill visade en vikande tendens till f

ö

ljd av i f

ö

rsta hand 

ö

kade f

å

ngster. F

ö

r svenskt vidkommande sj

ö

nk priserna under f

ö

reg

ä

ende 

ä

r f

ö

r sill och torsk, da fiskslag som har den avg

ö

rande betydelsen f

ö

r det svenska fiskets ekonomi, med ca 10 

%  

under perioden januari-oktober j

ä

mf

ö

rt med motsvarande period 

å

ret innan. D

ä

remot 

ö

kade det totala f

ä

ngstv

ä

rdet pga 

ö

kad f

å

ngstm

ä

ngd framf

ö

r allt av sill och torsk.

De senaste arens goda priser p

ä

 sill 

ä

r fr

ä

mst en f

ö

ljd av det sillfiskef

ö

rbud i Nordsj

ö

n som inf

ö

rdes den 1 januari 1977. Detta f

ö

rbud kvarst

å

r under 1980, vilket borde tala f

ö

r en fortsatt rel

ö

g niv

å

 f

ö

r sillpriserna. Man b

ö

r dock kunna r

ä

kna med att sillfisket i Nordsj

ö

n kommer att till

å

tas fr

ä

n den 1 januari 1981 om 

ä

n i mycket begr

ä

nsad omfattning. 

£

n annan negativ faktor som man b

ö

r r

ä

kna med 

ä

r p

å

verkan av det allt mer 

ö

kande utbudet av sill fr

å

n

Prop. 1979/80:169

20

Kanada och Finland p

å

 europamarknaden. Genora internationella 

ö

verenskommelser har m

ö

jligheterna till 

ö

kade f

ä

ngstuttag p

å

 sill f

ö

r det svenska och danska fisket begr

ä

nsats. Det 

ö

kade utbudet p

å

 sill som trots detta kan ske kan p

å

verka priserna i ned

å

tg

å

ende riktning.

Vad g

ä

ller torskfiskar tyder f

ö

rh

å

llandena p

ä

 en n

ä

got mer stabil marknad. Dock kan konstateras att de svenska torsk-f

å

ngsterna hittills i 

ä

r varit ovanligt stora, vilket kan komma att inneb

ä

ra ett rikligt torskfiske 

ä

ven under fort­s

ä

ttningen av 

å

ret med vikande priser och 

ö

verskott sora f

ö

ljd, 

å

tminstone under f

ö

rsta halv

å

ret 1980.

F

ö

rhandlingsuppdraget

Regeringen har i beslut den 13 december 1979 uppdragit 

å

t jordbruksn

ä

mnden att efter 

ö

verl

ä

ggningar med fiskets f

ö

r­handlingsdelegation och n

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen p

ä

 fisk under budget­

å

ret 1980/81. F

ö

rslaget skall utformas med utg

å

ngspunkt i de av riksdagen 

å

r 1978 beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r fiskeripolitiken och riktlinjerna f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk samt med beaktande av det f

ö

rslag som framlagts av arbetsgruppen f

ö

r prisreglering p

å

 fisk m m (Ds Jo 1979:14).

Om n

ä

mnden efter 

ö

verl

ä

ggningar med de b

å

da delegationerna finner det l

ä

mpligt kan n

ä

randen i enlighet med nyssn

ä

mnda regeringsdirektiv f

ö

resl

å

 att hittills till

ä

mpade former f

ö

r prisregleringen 

ö

verg

å

ngsvis till

ä

mpas l

ä

ngst tom den 31 december 1980. Om n

ä

mnden efter 

ö

verl

ä

ggningar med de b

å

da delegationerna finner att pristill

ä

gg b

ö

r utg

å ä

ven under 

ö

verg

å

ngsperioden b

ö

r f

ö

rslaget 

ä

ven avse storleken av dessa.

N

ä

mnden b

ö

r 

ä

ven avge f

ö

rslag till disposition av medel ur prisregleringskassan for fisk f

ö

r att bestrida kostnaderna f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l.

Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen

1 juli - 31 december 1980, m m____________ 

ö

verl

ä

ggningar med de b

å

da delegationerna betr

ä

ffande pris­regleringen p

ä

 fisk under budget

å

ret 1980/81 har nu 

ä

gt rum. N

ä

randen f

ö

resl

å

r i samf

ö

rst

å

nd med de b

å

da delegationerna att hittills till

ä

mpade former f

ö

r prisregleringen 

ö

verg

å

ngs­vis till

ä

mpas to m den 31 december 1980 samt att s

ä

rskilda pristill

ä

gg p

å

 fisk utg

å

r 

ä

ven under denna period. Detta inneb

ä

r s

å

ledes att till

ä

rapningen av normprissystemet f

ö

re­sl

ä

s anst

å

 till den.,.1 januari 1981. N

ä

mnden avser att under h

ö

sten 1980 efter 

ö

verl

ä

ggningar med de b

å

da delegationerna inkomma med f

ö

rslag ang

å

ende storleken av normpriser och normkvantiteter ra m f

ö

r perioden 1 januari - 30 juni 1981.

Prop. 1979/80:169

21

Svensk fisk f

ö

resl

å

s f

ö

r den l

ö

pande prisregleringsverksam­heten under tiden 1 juli - 31 december 1980 tillf

ö

ras 8,5 milj kr ur prisregleringskassan.

Vidare har f

ö

reningen i enlighet med g

ä

llande direktiv r

ä

tt att vid s

ä

rskilda behov anv

ä

nda en fj

ä

rdedel av beh

å

llningen i konjunkturutj

ä

mningsfonden. De medel som ansl

å

s f

ö

r den l

ö

pande verksamheten b

ö

r f

ö

reningen f

ä

 anv

ä

nda 

ä

ven 

f

ö

r 

marknadsfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder och upplysningsverksamhet. Svensk fisk b

ö

r av de f

ö

reslagna medlen f

ä

 l

ä

mna bidrag med sammanlagt h

ö

gst t milj kr f

ö

r att bestrida eng

å

ngs­kostnader som uppkoiTiJier hos ber

ö

rda f

ö

rstahandsmottagare av fisk inf

ö

r och i samband med 

ö

verg

ä

ngen till ett nytt prisregleringssystem.

S

ä

rskilda pristill

ä

gg p

ä

 fisk f

ö

resl

å

s f

å

 utg

å

ä

ven under perioden 1 juli - 31 december 1980. F

ö

r finansiering av de s

ä

rskilda pristill

ä

ggen b

ö

r Svensk fisk tillf

ö

ras 10,5 milj kr ur prisregleringskassan f

ö

r fisk. F

ö

reningen b

ö

r dessutom f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l f

å

 f

ö

rfoga 

ö

ver h

ö

gst 3 milj kr ur f

ö

reningens konjunkturutj

ä

mningsfond, vilket ber

ä

knas i det n

ä

rmaste motsvara r

ä

nteint

ä

kterna fr

å

n fonden under ovann

ä

mnda period. De sammanlagda kostnaderna f

ö

r de s

ä

r­skilda pristill

ä

ggen under perioden b

ö

r s

å

ledes ej f

å

ö

ver­stiga 13,5 milj kr. Det b

ö

r ankomma p

å

 jordbruksn

ä

mnden att efter 

ö

verl

ä

ggningar med delegationerna besluta om pristill-l

ä

ggsbeloppen i 

ö

re per kg.

Till den del de anvisade medlen inte beh

ö

ver tas i anspr

å

k 

ö

verf

ö

rs 

ö

verskottet till f

ö

reningens konjunkturutj

ä

mnings­fond.

Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation har upplyst att fiskarna 

ä

r 

ö

verens om att en mindre del av pristill

ä

gget b

ö

r utbetalas till Sveriges fiskares riksf

ö

rbund (SFR) f

ö

r t

ä

ckning av f

ö

rbundets f

ö

rhandlingskostnader. Delegationen anser det praktiskt att regleringsf

ö

reningen Svensk fisk f

ä

r jordbruksn

ä

mndens bemyndigande att medverka vid av­giftsuppb

ö

rden genom att g

ö

ra avdrag av pristill

ä

gget innan det utbetalas till medlemmen och inbetala det direkt till SFR. I s

å

dant fall kommer fiskets organisationer att utverka de fullmakter som beh

ö

vs som legal grund f

ö

r i-fr

ä

gavarande avdrag.

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r att ett anslag av 2,5 milj kr ur prisregleringskassan f

ö

r fisk utg

å

r f

ö

r finansieringen av kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l under budget

å

ret 1980/81.

Jordbruksn

ä

mndens kostnad f

ö

r .uppb

ö

rd och kontroll av av­gifter uppg

å

r 

å

rligen till ca 0,5 milj kr, som tas fr

ä

n prisregieringskassan.

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att i likhet med vad som tidigare fast­st

ä

llts h

ö

gst 1 milj kr av de fettvaruavgifter sora tas ut vid h

ä

rdning av sillolja av inhemskt ursprung med avdrag

Prop. 1979/80: 169

f

ö

r vad som kan ber

ä

knas 

å

terbetalas vid export skall 

ö

ver­f

ö

ras till prisregleringskassan f

ö

r fisk.

Jordbruksn

ä

mndens ovann

ä

mnda f

ö

rslag inneb

ä

r att av medel ur prisregleringskassan tas i anspr

å

k 19 milj kr f

ö

r pris­reglering enbart under andra halv

å

ret 1980. D

ä

rut

ö

ver f

ö

re­sl

å

s att under budget

å

ret 1980/81 2,5 milj kr f

å

r anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av kostnader fbr uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l. Sora ovan n

ä

rants finansieras kostnad f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll av avgifter av medel ur prisregleringskassan och kan f

ö

r budget

å

ret ber

ä

knas till ca 0,5 milj kr. Med den nuvarande avv

ä

gningen av prisregleringsavgiften kan inkomsterna av avgiftsmedel och r

ä

ntor p

å

 kassans medel ber

ä

knas till ca 25 milj kr p

å

 ett helt budget

å

r. Mot denna bakgrund finner n

ä

mnden att det f

ö

religger behov av en inkomstf

ö

rst

ä

rkning av prisregleringsmedel. Jord­bruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r i samf

ö

rst

å

nd med delegationer­na en h

ö

jning av prisregleringsavgiften motsvarande en procentenhet, vilket kan ber

ä

knas medf

ö

ra en inkomstf

ö

r­st

ä

rkning till prisregleringskassan p

å

 ca 7 milj kr per 

å

r. Prisregleringsavgift p

å

 svenskf

å

ngad och importerad fisk b

ö

r s

å

ledes f

å

 uttas med fyra procent av ink

ö

pspriset resp importv

ä

rdet eller till belopp som i stort sett svarar mot procentavgiften. Jordbruksn

ä

mnden vill i detta sammanhang erinra om att f

ö

rslag om en h

ö

jning av regleringsavgiften till fyra procent framlades redan av fiskerikommitt

é

n. Med anledning h

ä

rav uttalade f

ö

redragande departementschefen i prop 1977/78:112 (sid 85) att beslut om 

ä

ndrat uttag av prisregleringsavgift borde i princip anst

å

 till dess fr

å

gan har tagits upp i 

ö

verl

ä

ggningar mellan jordbruksn

ä

randen, konsumentdelegationen och fiskets f

ö

rhandlingsdelegation. Under 

ö

verl

ä

ggningarna diskuterades 

ä

ven ett eventuellt inf

ö

rande av avgift p

å

 laxfisk och 

å

l. Fiskets f

ö

rhandlings­delegation kommer 

å

ter att aktualisera denna fr

å

ga vid 

ö

verl

ä

ggningar h

ö

sten 1980.

Under h

ä

nvisning till vad som nu anf

ö

rts anh

å

ller n

ä

randen om bemyndigande att i enlighet med vad ovan f

ö

reslagits besluta om att utbetala medel ur prisregleringskassan f

ö

r att bestrida kostnadema f

ö

r fiskprisregleringen samt f

ö

r s

ä

rskilda pristill

ä

gg under perioden 1 juli - 31 december 1980. De allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r prisregleringen som fastst

ä

llts av statsmakterna f

ö

r innevarande budget

å

r b

ö

r g

ä

lla of

ö

r

ä

ndrade under f

ö

rsta h

ä

lften av budget

å

ret 1980/81. N

ä

mnden b

ö

r s

å

ledes bemyndigas medge att pris­st

ö

d f

å

r utg

å

 f

ö

rutom genom minimi- och garantiprisregle­ringen 

ä

ven genom pristill

ä

gg, prisutj

ä

mningsbidrag och regionalt fraktst

ö

d. N

ä

mnden anh

å

ller vidare ora bemyndigan­de att under budget

å

ret 1980/81 i enlighet raed vad ovan f

ö

reslagits ta upp prisregleringsavgifter p

å

fisk.

Kungl Maj:t har den 7 juni 1974 bemyndigat jordbruksn

ä

randen att fr o ra den 1 juli 1974 tills vidare f

ö

r varor av de slag som anges i bi>>agan till lagen (1974:226) oro pris­reglering p

ä

 fiskets omr

ä

de till

ä

mpa licenstv

ä

ng vid in-och utf

ö

rsel. Vidare har jordbruksn

ä

mnden f

ö

r samma tid bemyndigats medge Svensk fisk r

ä

tt att p

ä

 villkor sora jordbruksn

ä

randen best

ä

mmer ensam f

ö

ra ut varor av de slag, som anges i bilagan till lagen, till l

ä

nder med centrali­serad import. Enligt Kungl Maj:ts beslut den 19 december 1969

Prop. 1979/80:169

23

g

ä

ller vidare importminiraipriser vid inf

ö

rsel av fryst fil

é

ad torsk och kolja. I enlighet med hittills g

ä

llande grunder skall importen av fisk - inom ramen f

ö

r g

ä

llande internationella 

å

taganden- regleras i den omfattning, som 

ä

r n

ö

dv

ä

ndig f

ö

r att uppr

ä

tth

ä

lla prisregleringssystemet. Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r att regleringen av importen och exporten under budget

å

ret 1980/81 f

ä

r ske i huvudsak p

ä 

saima s

ä

tt som under innevarande budget

å

r.

6    Normprissystemet

6.1   Riksdagsbeslutet

I 1978 

å

rs riksdagsbeslut ora nya riktlinjer f

ö

r fiskeri­politiken (prop 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272) ing

å

r som en viktig del ett nytt prisregle­ringssystem f

ö

r fisk, ben

ä

mnt normprissystemet. Det av riksdagen antagna prisregleringssystemet inneb

ä

r att s k normpriser och normkvantiteter f

ö

r olika fiskslag skall fastst

ä

llas av statsmakterna after 

ö

verl

ä

ggningar mellan jordbruksn

ä

randen och dess konsumentdelegation samt fiskets f

ö

rhandlingsdelegation. Om marknadspriset till producent understiger normpriset, skall pristill

ä

gg kunna utg

å

. Pris­till

ä

gget skall dock inte motsvara hela skillnaden mellan marknadspris och nonnpris. Normkvantiteten anger f

ö

r hur stora kvantiteter av resp fiskslag pristill

ä

gg kan utg

å 

och inneb

ä

r s

å

ledes ingen begr

ä

nsning i fisket. F

ö

r att st

ö

dja prisbildningen sKall sora i den nuvarande regle­ringen ett l

ä

gsta pris uppr

ä

tth

å

llas p

ä

 marknaden. Detta s k l

ä

gstapris skall fastst

ä

llas av regleringsf

ö

reningen Svensk fisk. Msk som inte kan s

ä

ljas till minst l

ä

gsta­pris skall 

ö

vertas av regleringsf

ö

reningen till ett i f

ö

rv

ä

g fastst

ä

llt s k oyerskottspris. Om marknadspriset 

ö

verstiger normpriset fbr ett visst fiskslag skall med h

ä

nsyn till konsumentintresset prisd

ä

mpande 

å

tg

ä

rder kunna vidtas. Exerapel p

ä

 s

å

dana 

å

tg

ä

rder 

ä

r exportavgifter och uppmjukning av kvantitativa begr

ä

nsningar f

ö

r importen.

Normprissystemet st

ä

ller 

ö

kade krav p

ä

statistiskt under­lag f

ö

r fisket. I propositionen f

ö

ruts

ä

tts att statens jordbruksn

ä

mnd i samarbete med SFR kan ta fram erforder­ligt underlagsmaterial f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna ora normpriser.

Riksdagsbeslutet angav huvudlinjerna f

ö

r ett nytt pris­regleringssystem f

ö

r fisk. Den n

ä

rmare tekniska utform­ningen av systemet skulle utarbetas av en av regeringen tillsatt s

ä

rskild arbetsgrupp. Arbetsgruppen 

ö

verl

ä

mnade till regeringen sitt f

ö

rslag den 5 december 1979 kallat Prisregleringen p

å

 fisk - normprissystemets tekniska ut­formning (Ds Jo 197: l-l). I f

ö

ljande avsnitt l

ä

mnas en sammanfattning av arbetsgruppens f

ö

rslag.

Prop. 1979/80:169

24

6.2  Arbetsgruppens f

ö

rslag till teknisk l

ö

sning

6.2.1 Ya2et_av_grisregleringsled

Arbetsgruppen har 

ö

verv

ä

gt fr

å

gan i vilket f

ö

rs

ä

ljningsled regleringen enligt normprissystemet b

ö

r f

ö

rl

ä

ggas. I f

ö

rsta hand avses h

ä

rmed i vilket led normpriset skall fastst

ä

llas. Insamlingen av marknadspriser som skall j

ä

raf

ö

ras med norm­priset f

ö

r att avg

ö

ra om pristill

ä

gg b

ö

r utg

å

, ra

å

ste givet­vis ske i det led i vilket normpriset fastst

ä

lls. Valet av prisregleringsled 

ä

r s

å

ledes avg

ö

rande f

ö

r den n

ä

rmare tekniska utformningen av normprissystemet. Arbetsgruppen har 

ö

verv

ä

gt tv

ä

 f

ö

rs

ä

ljningsled f

ö

r regleringen, n

ä

raligen fiskelagets f

ö

rs

ä

ljning av fisken till f

ö

rstahandsraottagare (avr

ä

kningsprisledet) resp f

ö

rstahandsmottagarens f

ö

rs

ä

lj­ning av oberedd fisk till grossister etc (partiprisledet).

Vid arbetsgruppens genomg

å

ng av f

ö

rstahandsmottagarnas av-r

ä

kningsmetoder har framkommit att de nuvarande avr

ä

knings­priserna inte 

ä

r j

ä

mf

ö

rbara mellan olika f

ö

rstahandsmottagare. Ofta l

ä

mnar mottagarna en viss service till sina fiskare ut

ö

ver sj

ä

lva omh

ä

ndertagandet av f

å

ngsterna. Eftersom om­fattningen av denna service varierar mellan olika mottagare och p

ä

verkar kostnaderna 

for 

mottagningen, blir de priser som avr

ä

knas fiskelagen inte j

ä

mf

ö

rbara. I de flesta produ­centkooperativa f

ö

reningar fbrekoiimer vidare efterlikvider av varierande storlek, vilket inneb

ä

r att det avr

ä

knade priset inte 

ä

r ett definitivt pris.

Eftersom avr

ä

kningspriserna inte 

ä

r ber

ä

knade enligt enhet­liga grunder kan de avr

ä

kningspriser som f n insamlas av statistiska centralbyr

å

n i samband med f

å

ngststatistiken inte l

ä

ggas till grund f

ö

r j

ä

mf

ö

relse med normpris.

Att f

ö

rl

ä

gga regleringen till partiprisledet skulle enligt arbetsgruppen erbjuda vissa f

ö

rdelar. De priser som samlas in blir definitiva priser och i stort j

ä

mf

ö

rbara mellan olika mottagare. Att f

ö

rl

ä

gga regleringen till partipris­ledet inneb

ä

r dock 

ä

ven vissa sv

å

righeter. Uppgifterna om mottagarnas utf

ö

rs

ä

ljningspriser kan endast avse oberedd fisk, trots att en inta obetydlig del av f

ö

rs

ä

ljningen fr

ä

n vissa mottagare utg

ö

rs av p

å

 olika s

ä

tt beredd eller vidaref

ö

r

ä

dlad fisk. H

ä

rigenom blir underlaget 

f

ö

r  

pris­regleringen mera begr

ä

nsad 

ä

n om regleringen f

ö

rl

ä

ggs i avr

ä

kningsprisledet, d

ä

r all fisk 

ä

r oberedd. Som en annan nackdel n

ä

mns bl a att prisregleringen i partiprisledet inneb

ä

r att en ny typ av statistik m

ä

ste samlas in. Som ovan n

ä

mnts samlar statistiska centralbyr

å

n f n in upp­gifter endast om f

ö

rs

ä

ljningen i avr

ä

kningsprisledet.

Arbetsgruppen har funnit att regleringen blir sv

å

rhanterlig vilket prisreglerinsled som 

ä

n v

ä

ljs men har f

ö

rordat av­r

ä

kningsprisledet bl a med h

ä

nsyn till att starka principiella sk

ä

l talar f

ö

r att regleringen f

ö

rl

ä

ggs s

ä

 n

ä

ra fiskaren som m

ö

jligt. En rad villkor m

å

ste dock uppst

ä

llas f

ö

r att regle­ringen i avr

ä

kningsprisledet skall fungera p

å

 avsett s

ä

tt.

25

Prop. 1979/80:169

5.2.2 Villkgr_f

ö

r_grisreglering_i_avrakningsBrisledet

Enligt arbetsgruppen b

ö

r f

ö

r varje s k regleringsperiod, vilken omfattar fyra till fem veckor, ett sammanv

ä

gi av­r

ä

kningspris ber

ä

knas. Detta pris kallar arbetsgruppen fbr j

ä

mf

ö

relsepris och skall j

ä

raf

ö

ras med fastst

ä

llt norm­pris fbr ber

ä

kning av pristill

ä

gg under regleringsperioden. De villkor f

ö

r prisreglering i avr

ä

kningsprisledet, som arbetsgruppen angett, ber

ö

r fr

ä

mst f

ö

rstahandsmottagarna av fisk. Dessa m

ä

ste 

å

ta sig att till

ä

mpa enhetliga avr

ä

k-ningsmetoder m m i enlighet med givna f

ö

reskrifter.

De villkor som arbetsgruppen uppst

ä

llt kan sammanfattas enligt f

ö

ljande.

1)                        Avr

ä

kningspriset

m

å

ste anges enligt enhetliga grunder.

Arbetsgruppen anser

att jordbruksn

ä

mnden el Ter, efter dess

bemyndigande Svensk

fisk, b

ö

r fastst

ä

lla f

ö

ljande definition

av avr

ä

kningspris;

"Med avr

ä

kningspris avses priset f

ö

r varan fritt uppst

ä

lld p

ä

 f

ö

rstahandsmottagarens mottagningsplats, vilken skall vara godk

ä

nd av jordbruksn

ä

mnden eller Svensk fisk. Priset f

ö

r varan skall inkludera t

ä

ckning f

ö

r vissa klart definie­rade kostnadsposter som uppkotimer eller skall anses upp­komma f

ö

r fiskaren f

ö

re den f

ö

rsta f

ö

rs

ä

ljningen, oavsett vem som i verkligheten svarar f

ö

r dessa kostnader. Till de kostnader som anses uppkomma f

ö

r fiskaren f

ö

re f

ö

rsta f

ö

r­s

ä

ljningen h

ö

r kostnader f

ö

r emballage, erforderlig isning, lossning, fartygets hamnavgifter och i f

ö

rekonmande fall transport av fisken till godk

ä

nd mottagningsplats."

2)

Ber

ö

rda f

ö

rstahandsmottagare m

ä

ste till

ä

mpa j

ä

mf

ö

rbara avr

ä

kningsperioder.

3)

Ber

ö

rda f

ö

rstahandsmottagare m

å

ste 

ä

ta sig att till

ä

mpa avr

ä

kningspriser som st

å

r i rimlig proportion till parti­priserna och andra i sammanhanget relevanta faktorer. Upp­f

ö

ljningen av partipriser samt kostnader och marginaler

i f

ö

rstahandsledet b

ö

r fortl

ö

pande ske genom statens pris-och kartell n

ä

rands f

ö

rsorg.

4)          S

ä

rskild av jordbruksn

ä

mnden eller Svensk fisk fastst

ä

lld

avr

ä

kningsnota skall anv

ä

ndas av f

ö

rstahandsmottagarna. Om­

fattningen av olika service

å

taganden gentemot fiskaren lik­

som kostnaderna h

ä

rf

ö

r skall av f

ö

rstahandsmottagaren i

s

ä

rskild ordning redovisas till jordbruksn

ä

mnden eller

Svensk fisk.

5)         Dverskottskvantiteter och likvid 

for  

dessa skall s

ä

rredo­

visas p

å

 avr

ä

kningsnotan.

5) Efterlikvider eller andra gottg

ö

relser vid sidan av avr

ä

k­ningspris skall beaktas vid framr

ä

kning 

av  

j

ä

mf

ö

relsepriset.

Prop. 1979/80: 169

26

7)

Avs

ä

ttning av r

å

vara f

ö

r intern beredning hos f

ö

rstahands­mottagarna skall baseras p

å

 ett pris som motsvarar minst till

ä

mpligt l

ä

gstapris.

8)

F

ö

r att inte dominerande f

ö

retag p

ä

 resp kuststr

ä

cka skall f

ä

 avg

ö

rande inflytande p

ä

 avr

ä

kningsprisniv

å

n b

ö

r j

ä

mf

ö

relse­pris ber

ä

knas fbr hela landet.

Vid f

ö

rdelning av likvid f

ö

r fisk s

å

ld till olika avs

ä

ttnings­

ä

ndam

å

l anv

ä

nds ofta metoder som 

ä

r till f

ö

rdel f

ö

r mindre leverant

ö

rer. Enligt arbetsgruppens mening b

ö

r inte f

ä

 till-l

ä

mpas metoder som f

ö

rsv

å

rar f

ö

r vissa fiskelag att uppn

å 

avsedd inkomstutveckling. F

ö

rstahandsmottagarna f

å

r dock aldrig till

ä

mpa s

å

dana f

ö

rdelningsmetoder som p

å

verkar be­r

ä

kningen av det genomsnittliga avr

ä

kningspriset och d

ä

r­med pristill

ä

gget. Mottagare sora inte anv

ä

nder proportionell metod f

ö

r f

ö

rdelning av f

å

ngst mellan olika avs

ä

ttnings

ä

nda-m

ä

l b

ö

r underst

ä

lla f

ö

rdelningsmetoden jordbruksn

ä

mnden f

ö

r godk

ä

nnande.

Arbetsgruppen f

ö

resl

å

r vidare att jordbruksn

ä

mnden efter 

ö

verl

ä

ggningar med konsumentdelegationen och fiskets f

ö

r­handlingsdelegation b

ö

r f

ö

resl

å

 de ytterligare villkor eller modifieringar av normprissystemet sora kan finnas be­h

ö

vliga. Eftersom normprissystemet 

ä

r nytt, b

ö

r n

ä

mnden vid till

ä

rapningen av systemet f

å

 g

ö

ra vissa tekniska juste­ringar.

6.2.3 Prisregjeringens_omfattning

Prisregleringen p

ä

 fisk omfattar f n endast fisk som av svenska fiskefartyg f

ö

rts i land h

ä

r i landet. Detta g

ä

ller i princip oberoende av ora fisken 

ä

r avsedd att efter f

ö

rsta-handsf

ö

rs

ä

ljningen avs

ä

ttas p

ä

 den svenska marknaden eller exporteras.

Fisk sora av svenska fiskare direktlandas utomlands ( i huvud­sak sker direktlandningarna i Danmark) omfattas inte av nuvarande prisreglering, vare sig f

ö

rs

ä

ljning sker p

ä

 auktion eller fisken s

ä

ljs direkt till k

ö

pare i utlandet. Som allm

ä

n regel g

ä

ller vidare att prisst

ö

det endast kan avse- fisk som f

ö

rts i land f

ö

r avs

ä

ttning till m

ä

nniskof

ö

da (konsumtions­fisk) och f

ö

r vilken prisregleringsavgift erl

ä

ggs.

Arbetsgruppen har inte f

ö

reslagit att omfattningen av regle­ringen skall f

ö

r

ä

ndras j

ä

mf

ö

rt med nuvarande f

ö

rh

å

llanden, 

å

tminstone inte i inledningsskedet. Prisregleringen enligt normprissystemet skulle s

å

ledes i princip kunna omfatta viktigare slag av saltvattensfisk som f

ö

rs i land i Sverige och s

ä

ljs till svensk f

ö

rstahandsraottagare f

ö

r konsumtions-

ä

ndam

å

l .

Prop. 1979/80:169

27

Vad betr

ä

ffar direktlandningar i utlandet har arbetsgruppen konstaterat att fiskelagens m

ö

jligheter att genom val av landningsplats och f

ö

rsaljningss

ä

tt "v

ä

lja" att l

å

ta sin f

å

ngst omfattas eller inte omfattas av prisregleringen p

ä­

verkar denna reglering. Fbr vissa fartyg henmah

ö

rande fr

ä

mst p

å

 v

ä

stkusten 

ä

r det ekonomiska utbytet av ett visst land­nings- och f

ö

rs

ä

ljningsalternativ avg

ö

rande f

ö

r valet av landningsplats. I tider av goda priser i Danmark stimuleras s

å

ledes fiskelagen att landa sina f

å

ngster d

ä

r varvid man 

ä

ven har f

ö

rdelen av att f

å

ngsten ej belastas med reglerings­avgift. Oetta kan leda till snedvridning av tillf

ö

rseln till den svenska marknaden. Arbetsgruppen anser att prisregle­ringen i vissa situationer skulle underl

ä

ttas om reglerings­

å

tg

ä

rder kunde vidtas ocks

å

 fbr fisk som landas utomlands. Samtidigt har eraellertid arbetsgruppen funnit att reglerings­

å

tg

ä

rder fbr utlandslandad fisk 

ä

r tekniskt mycket sv

å

rbe­m

ä

strade. Mot denna bakgrund har arbetsgruppen stannat f

ö

r att f

ö

resl

å

 att prisregleringen t v inte utvidgas till att omfatta fisk som av svenska fiskare landas utomlands.

6.2.4 Avv

ä

gningav _gri serj_gri s t i 12

ä

gg_och_normkvant i teter

Nonnpris 

ä

r den prisniv

å

 som f

ö

ruts

ä

tts ge fisket den med inkomstm

å

let avsedda l

ö

nsamheten och konsumenterna rimliga priser. Normpriser skall enligt riksdagsbeslutet fastst

ä

llas av statsmakterna efter 

ö

verl

ä

ggningar. Enligt arbetsgruppens bed

ö

mning 

ä

r det fbr de flesta fiskslag inte n

ö

dv

ä

ndigt att fastst

ä

lla s

ä

rskilda nornpriser fbr de olika storlekssorte­ringarna. Av praktiska sk

ä

l b

ö

r i st

ä

llet med undantag fbr sill ett normpris kunna fastst

ä

llas f

ö

r samtliga sorteringar av ett fiskslag. Vidare anser arbetsgruppen att f

ö

r kvanti-tetsm

ä

ssigt mindre viktiga fiskslag b

ö

r, n

ä

r priser och 

ö

vriga marknadsf

ö

rh

å

llanden inte g

ö

r det ol

ä

mpligt, ett gemensamt norrapris kunna fastst

ä

llas f

ö

r flera fiskslag.

Enligt arbetsgruppen b

ö

r precisering av grunderna f

ö

r av­v

ä

gning av normprisernas niv

å

 tas upp av parterna i saraband med

ö

verl

ä

ggningarna. I 

ö

verl

ä

ggningarna b

ö

r ocks

å

 tas upp den n

ä

rmare sammans

ä

ttningen av grupper av olika fiskslag.

Pristill

ä

ggets storlek skall fastst

ä

llas sedan ett repre-sentativt marknadspris har ber

ä

knats. Detta pris som ar­betsgruppen kallat j

ä

mf

ö

relsepris b

ö

r utg

ö

ra en sammanv

ä

g­ning av priser f

ö

r hela landet f

ö

r resp normprisgrupp. Av praktiska sk

ä

l f

ö

resl

ä

r arbetsgruppen som tidigare n

ä

mnts att reglerings

å

ret indelas i regleringsperioder om fyra till fem veckor och att j

ä

mf

ö

relsepris ber

ä

knas 

f

ö

r  

varje s

å

dan regleringsperiod. Underlaget fbr j

ä

mf

ö

relsepris b

ö

r normalt utg

ö

ras av avr

ä

kningsoriserna f

ö

r de kvantiteter sora s

å

lts till minst l

ä

gstapris. I vissa fall kan avr

ä

k­ningspriserna beh

ö

va justeras med h

ä

nsyn till efterlikvider m m. Om j

ä

mf

ö

relsepris fbr en regleringsperiod understiger motsvarande norrapris, b

ö

r pristill

ä

gg i princip utg

å

. En­ligt arbetsgruppens mening b

ö

r man emellertid vid till

ä

mp­ningen av normprissysteraet kunna bortse fr

å

n mindre pris-

Prop. 1979/80:169

28

r

ö

relser kring normpriset, om dessa prisr

ö

relser bed

ö

ras koiTiiB att i stort sett ta ut varandra, sett 

ö

ver hela regle­rings

å

ret. 

Ä

ven fr

å

n tillf

ä

lliga prisrbrelser kring norm­priset under enstaka regleringsperioder bbr man p

ä

 sarama s

ä

tt kunna bortse. Oetta inneb

ä

r att pristill

ä

gg inte automatiskt bbr utg

å

 om j

ä

mf

ö

relsepriset f

ö

r enstaka regle­ringsperioder understiger normpriset eller om j

ä

mf

ö

relse-priset under viss tid ligger obetydligt under normpriset. Arbetsgruppen anser att jordbruksn

ä

mnden f

ö

r varje regle­ringsperiod har att besluta om pristill

ä

ggets storlek i 

ö

re per kg.

Arbetsgruppen anser att fr

å

gan om storleken av den andel av skillnaden mellan norrapris och j

ä

mf

ö

relsepris som b

ö

r utg

å

 i pristill

ä

gg skall tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna.

L

ä

gstapriserna, som fastst

ä

lls i partiprisledet, b

ö

r en-ligt arbetsgruppen anv

ä

ndas f

ö

r att st

ö

dja prisbildningen. L

ä

gstapriserna b

ö

r s

å

ledes i princip avv

ä

gas s

å

 att avr

ä

k­ningspriserna och d

ä

rmed j

ä

mf

ö

relsepriset s

å

 l

å

ngt som m

ö

jligt 

ö

verensst

ä

nmer raed motsvarande normpris samtidigt som avs

ä

ttningen av fisk h

å

lls p

å

 en s

ä

 h

ö

g niv

ä

 som m

ö

jligt och de av Svensk fisk 

ö

vertagna kvantiteterna begr

ä

nsas. Kostnaderna f

ö

r regleringen b

ö

r raed l

ä

gstaprisavv

ä

gningen s

ö

ka h

ä

llas s

ä

 l

å

ga sora ra

ö

jligt.

Betr

ä

ffande avv

ä

gningen av 

ö

verskottspris - som ocks

ä

 fast­st

ä

lls i partiprisledet - erinrar f

ö

rst arbetsgruppen om att st

ö

det till fisket i normprissystemet ges i och med fastst

ä

llandet av normpriser och normkvantiteter. Over-skottspriset torde mot bakgrund h

ä

rav inte b

ö

ra fastst

ä

llas s

å

 att det i sig inneb

ä

r en form av st

ö

d eller kompensation till fisket vid sidan av det st

ö

d som utg

å

r genom avv

ä

gning av normpris. Ytterst avg

ö

rs 

ö

verskottsprisernas niv

å

 av de medel som Svensk fisk disponerar f

ö

r denna verksamhet. F

ö

r att 

ö

verta fisk som inte har kunnat s

ä

ljas till minst l

ä

gsta­pris b

ö

r Svensk fisk f

ä

 disponera dels marknadsint

ä

kter fr

å

n f

ö

rs

ä

ljning av till f

ö

reningen 

ö

verl

ä

mnade kvantiteter, dels de medel som kan komma att vid 

ö

verl

ä

ggningarna till­delas f

ö

reningen f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l.

Norrakvantitet skall enligt riksdagsbeslutet kunna fastst

ä

llas 1 syfte att hindra att prisst

ö

det leder till en alltf

ö

r stor 

ö

kning av fisket efter vissa fiskslag. Arbetsgruppen har f

ö

r sin del ansett att normkvantitet torde beh

ö

va fastst

ä

llas f

ö

r sil1/str

ö

mming men knappast f

ö

r n

å

gra andra fiskslag under n

ä

rmaste reglerings

ä

r. Vilka fiskslag som b

ö

r ha normkvantitet 

ä

r dock enligt riksdagsbeslutet en fr

ä

ga som skall avg

ö

ras efter 

ö

verl

ä

ggningar.

Arbetsgruppen anser att avv

ä

gningen av norrapriser och norm-kvantiteter har stor betydelse f

ö

r den totala produktionen inom fiskerin

ä

ringen liksom fbr strukturen i denna n

ä

ring. Arbetsgruppen redovisar fbr fiskslagen sill/strbmming och torsk bed

ö

mningar av det framtida avs

ä

ttningsutrymmet till ledning f

ö

r fastst

ä

llande av eventuella normkvantiteter.

Prop. 1979/80: 169

29

6.2.5 Normkvanti tetens_f

ö

rdeln i ng_och_behandl i ng_av_

ö

yerskgtt

Eftersom f

å

ngsterna inte 

ä

r lika f

ö

rdelade under 

å

ret mellan exempelvis olika fiskelag m

ä

ste normkvantiteten f

ö

rdelas p

å

 ett s

å

dant s

ä

tt att st

ö

rsta m

ö

jliga r

ä

ttvisa uppn

ä

s. Arbetsgruppen har d

ä

rf

ö

r f

ö

rordat att normkvanti­teten f

ö

rdelas efter det s

ä

songsm

ä

ssiga f

å

ngst- och av­s

ä

ttningsf

ö

rh

å

llandet. Arbetsgruppen redovisar olika me­toder som l

ä

rapligen kan till

ä

mpas vid f

ö

rdelning av norm­kvantitet mellan olika fiskelag.

Det b

ö

r ankoimia p

å

 parterna att ta st

ä

llning till vilken metod f

ö

r f

ö

rdelning av den totala normkvantiteten som b

ö

r till

ä

mpas.

Fr

å

gan om hur 

ö

verskotten skall behandlas ur pristill

ä

ggs­synpunkt med h

ä

nsyn till fiskslag med eller utan normkvanti­tet har diskuterats av arbetsgruppen. Enligt arbetsgruppen b

ö

r denna fr

ä

ga tas upp i 

ö

verl

ä

ggningarna.

6.2.6 Insamling av prisuppgifter samt ber

ä

kning och utbetalning

§

v_gristill

ä

gg__________________________________ 

Som tidigare n

ä

mnts kr

ä

ver normprissystemet att avr

ä

knings­priserna anges enligt enhetliga grunder hos f

ö

rstahands­mottagarna. Arbetsgruppen anser d

ä

rf

ö

r att en s k standard-avr

ä

kningsnota i princip skall anv

ä

ndas. Denna b

ö

r inf

ö

ras successivt redan under f

ö

rsta halv

å

ret 1980.

F

ö

r ber

ä

kning av j

ä

mf

ö

relsepris anger arbetsgruppen tv

å

olika metoder. Den ena metoden g

ä

r ut p

ä

 att avr

ä

kningsnotor fr

å

n st

ö

rre f

ö

rstahandsmottagare samlas in kontinuerligt och n

ä

r en regleringsperiod har passerat ber

ä

knas j

ä

mf

ö

relsepris. Denna metod f

ö

ruts

ä

tter datamaskinen bearbetning. Den andra metoden inneb

ä

r att de st

ö

rre mottagarna av fisk meddelar totala avr

ä

kningsv

ä

rden och kvantiteter, t ex per vecka. Regleringsf

ö

reningen Svensk fisk ber

ä

knar sedan p

å

grundval av dessa uppgifter j

ä

mf

ö

relsepris fbr varje reglerat fisk­slag f

ö

r varje regleringsperiod. Arbetsgruppen anser att den f

ö

rsta metoden sora bygger p

å

 datamaskinen bearbetning av avr

ä

kningsnotor b

ö

r till

ä

mpas. Under en 

ö

verg

å

ngsperiod, innan de dataraaskinella rutinerna hunnit intrimmas, m

å

ste emellertid den andra metoden anv

ä

ndas.

I inledningsskedet m

å

ste dessutora - innan s

ä

kerhet vunnits om f

ö

rstahandsmottagarnas rapportering - under en kortare period pristill

ä

gg fastst

ä

llas i f

ö

rv

ä

g f

ö

r en reglerings­period och utbetalas av f

ö

rstahandsmottagarna i samband raed likviden. I det system som bygger p

ä

 datamaskinella rutiner b

ö

r regleringsf

ö

reningen utbetala pristill

ä

ggen direkt till fiskaren efter varje regleringsperiod. Pris­till

ä

ggen fastst

ä

lls i efterhand fbr varje regleringsperiod av jordbruksn

ä

mnden. Ber

ä

kningar av j

ä

mfbrelsepris handhas av Svensk fisk.

Prop. 1979/80:169

30

I fr

ä

ga om auktionsf

ö

rs

ä

ljning har arbetsgruppen endast unders

ö

kt m

ö

jligheterna att tekniskt inordna auktionsf

ö

r­s

ä

ljning av fisk i normprissystemet. Den tekniska l

ö

sning som redovisas f

å

r s

å

ledes inte tas som ett st

ä

llningstagande fr

å

n arbetsgruppens sida f

ö

r auktionsf

ö

rs

ä

ljning. Priserna vid auktionsf

ö

rs

ä

ljning varierar kraftigt fr

å

n dag till dag. Det kan d

ä

rf

ö

r diskuteras om dessa priser b

ö

r v

ä

gas in tillsammans raed andra avr

ä

kningspriser vid ber

ä

kning av j

ä

mf

ö

relsepris. Arbetsgruppen har dock f

ö

reslagit att under de n

ä

rmaste reglerings

å

ren pr

ö

vas ett system som inneb

ä

r att priser f

ö

r fisk s

å

lda 

ö

ver auktion v

ä

gs saiman med priser f

ö

r fisk mottagna av fiskf

ö

rs

ä

ljningsf

ö

reningar eller privata mottagare. Jordbruksn

ä

randen b

ö

r efter regle­ rings

å

ret 1981/82 utv

ä

rdera den h

ä

r f

ö

reslagna ordningen och till regeringen inkomna med f

ö

rslag betr

ä

ffande de fortsatta formerna f

ö

r prisreglering p

å

 auktionsf

ö

rs

å

ld fisk.

6.2.7 Konsument2ntresset

Arbetsgruppen anser att uttag av exportavgifter samt s

ä

nkning eller borttagande av prisreglerings- och infdrselavgifterna 

ä

r de metoder f

ö

r prisd

ä

mpande 

å

tg

ä

rder som har st

ö

rst prak­tisk betydelse vid sidan av kvantitativ reglering.

Vid sidan av det sj

ä

lvklara konsumentintresset att i goda marknadsl

ä

gen motverka prisstegringar 

ö

ver vissa niv

å

er finns ett konsumentintresse att tillgodose 

ä

ven i mera nor­mala marknadsl

ä

gen och i 

ö

verskottssituationer. Prisst

ö

det till fisket finansieras i f

ö

rsta hand genom uttag av en pris­regleringsavgift, som h

ö

jer konsumentpriserna. Avgiftens storlek tas upp vid de 

ö

verl

ä

ggningar som f

ö

reg

ä

r varje reglerings

å

r. Med utg

å

ngspunkt i bl a regleringsavgiftens storlek best

ä

ras ocks

ä

 en total kostnadsram f

ö

r prisst

ö

det under kommande reglerings

å

r. Ut

ö

ver denna kostnadsram kan fonderade medel disponeras fbr prisst

ö

d under reglerings­

å

ret. Det ankommer p

å

 Svensk fisk att s

ä

tta l

ä

gstapriserna p

ä

 en s

ä

dan niv

ä

 att kostnaderna f

ö

r prisregleringen blir s

å

 l

å

ga som m

ö

jligt. Om l

ä

gstapriserna i normala eller pressade marknadssituationer s

ä

tts p

å

 en alltf

ö

r l

å

g niv

ä

, kommer resurserna f

ö

r prisst

ö

det att urholkas till komnande reglerings

å

r och krav p

ä

 ytterligare h

ö

jning av reglerings­avgiften kan komma att uppst

ä

llas.

Konsumentintressena har s

å

lunda anledning att - oavsett vilket marknadsl

ä

ge som r

å

der - aktivt delta i arbetet raed prisregleringen under l

ö

pande reglerings

å

r.

Arbetsgruppen utg

å

r fr

ä

n att utfallet av prisregleringen kommer att beaktas vid de 

ö

verl

ä

ggningar om normpriser och normkvantiteteii som h

ä

lls n

ä

rmast efter utg

å

ngen av ett reglerings

ä

r.

Prop. 1979/80: 169

6.2.8 Vissa_administrativa_fr

å

gor

Arbetsgruppen har utformat f

ö

ljande f

ö

rslag betr

ä

ffande administrationen av de medel som st

ä

lls till reglerings­f

ö

reningen Svensk fisks f

ö

rfogande.

Statsmakterna b

ö

r, med ledning av den kostnadsber

ä

kning som jordbruksn

ä

mnden skall redovisa i saraband med sina f

ö

rslag betr

ä

ffande grunderna f

ö

r prisregleringen under ett reglerings

å

r, fastst

ä

lla en medelsrara fbr prisregle­ringen under budget

å

ret. Jordbruksn

ä

mndens fbrslag till medelsram b

ö

r ut

ö

ver raraens totala storlek 

ä

ven innefatta f

ö

rslag om uttag av prisregleringsavgift samt tilldelning av medel ur prisregleringskassan och konjunkturutj

ä

mnings­fonden. Fr

å

n medelsramen b

ö

r Svensk fisk t

ä

cka de totala kostnaderna f

ö

r regleringen, dvs f

ö

r pristill

ä

gg, in­l

ö

sen av 

ö

verskott samt f

ö

r administration och upplysnings­verksamhet. Ut

ö

ver den angivna medelsramen b

ö

r f

ö

reningen f

ö

r att t

ä

cka de totala kostnaderna f

ö

r prisregleringen 

ä

ven f

å

 anv

ä

nda de r

ä

ntor som flyter in p

å

 f

ö

reningens och konjunkturutj

ä

mningsfondens medel.

Enligt arbetsgruppens f

ö

rslag skall vissa medel ut

ö

ver mark­nadsint

ä

kterna kunna disponeras av Svensk fisk f

ö

r 

ö

ver­tagande av fisk som inte har kunnat s

ä

ljas till minst l

ä

gsta­pris. Ifr

å

gavarande medel b

ö

r anges som en s

ä

rskild delram inom den i det f

ö

reg

ä

ende angivna medelsramen och b

ö

r ut­g

ö

ra grund f

ö

r f

ö

reningens 

ö

verv

ä

ganden om bverskottspriser under det kommande reglerings

å

ret. Fbrslag om del ramens storlek bbr framl

ä

ggas av jordbruksn

ä

mnden efter 

ö

verl

ä

gg­ningar med partema.

I den m

ä

n de medel som p

å

angivet s

ä

tt st

ä

llts till f

ö

re­ningens f

ö

rfogande inte f

ö

rsl

å

r f

ö

r att t

ä

cka kostnaderna f

ö

r prisregleringen under ett reglerings

å

r b

ö

r f

ö

reningen vid of

ö

rutsedda behov f

ä

 ta i anspr

å

k medel ur konjunktur-utj

ä

mningsfonden intill h

ö

gst en fj

ä

rdedel av fondens be­h

å

llning. N

ä

mnden b

ö

r f

å

 medge att mer 

ä

n en fj

ä

rdedel f

ö

r­brukas. Fondens beh

å

llning b

ö

r dock inte utan regeringens s

ä

rskilda medgivande f

ä

 understiga 20 milj kr (mot f n 10 milj kr). H

ä

rmed sker en anpassning till penningv

ä

rdets f

ö

r

ä

ndring. I den m

å

n de medel som st

ä

llts till. f

ö

rfogande f

ö

r prisregleringen under ett reglerings

ä

r inte tas i an­spr

å

k, b

ö

r medlen f

å

 tillf

ö

ras fonden.

Kostnaderna f

ö

r Svensk fisks administration och kontrollverk­samhet samt f

ö

r marknadsfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder och upplysnings­verksamhet b

ö

r f

å

 t

ä

ckas av de medel som st

ä

lls till f

ö

re­ningens f

ö

rfogande inom den totala medelsram som statsmakter­na beslutar och av f

ö

reningens eller fondens r

ä

nteinkomster.

Enligt arbetsgruppens bed

ö

mning medf

ö

r normprissystemet 

ö

kade administrationskostnader f

ö

r s

å

v

ä

l jordbruksn

ä

mnden och Svensk fisk som f

ö

r Sveriges fiskares riksf

ö

rbund. Jordbruks­n

ä

mnden b

ö

r f

ö

r sin del ta upp fr

å

gan om behov av personal-

Prop. 1979/80: 169

32

f

ö

rst

ä

rkning i s

ä

rskild framst

ä

llning. De kostnads

ö

kningar som uppst

å

r genom insamling av prisuppgifter b

ö

r enligt arbetsgruppens bed

ö

mning kunna begr

ä

nsas genom samordning med statistiska centralbyr

å

ns uppgiftsinsamling.

De f

ö

rslag som arbetsgruppen har lagt fram kan medf

ö

ra behov av vissa f

ö

rfattningsbest

ä

mmelser, t ex i fr

å

ga om uppgiftsskyldighet ra m. 

Ä

ven de f

ö

rslag som jordbruksn

ä

mnden l

ä

mnar efter 

ö

verl

ä

ggningar med parterna kan medf

ö

ra behov av nya eller 

ä

ndrade f

ö

rfattningsbest

ä

mmelser. Enligt ar­betsgruppens mening bbr det ankomma p

å

 jordbruksn

ä

randen att i samband med sina fbrslag ocks

ä

 redovisa de f

ö

rfatt­ningsf

ö

rslag som bbr pr

ö

vas av statsmakterna. H

ä

rvid b

ö

r 

ä

ven fr

å

gan om sanktioner tas upp vad g

ä

ller avgifts- och uppgiftsskyldighet m ra.

6.2.9 F

ä

rhandnngsunderlag_

Normprissystemet st

ä

ller

ö

kade krav p

å

 statistiskt underlag f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna. Arbetsgruppen har redovisat exempel p

å

 visst material som b

ö

r kunna tj

ä

na som underlag f

ö

r 

ö

ver­l

ä

ggningarna. Det statistiska material som redovisas 

å

ter­finns inom f

ö

ljande omr

å

den: inkomstutveckling enligt dekla­rationsunders

ö

kning f

ö

r fiskare, inkorastutveckling f

ö

r andra grupper, l

ö

nsamheten inom tr

å

lfisket 1978, avr

ä

kningspriser 1976-1973, kostnadsutvecklingen inom tr

å

lfisket samt f

å

ngster­nas omfattning.

6.2.10 S

ä

rs ki U_ttrande

Fiskets representanter i arbetsgruppen har i s

ä

rskilt yttrande anf

ö

rt att fr

å

gan om behandling av 

ö

verskotts­kvantiteter ur pristill

ä

ggssynpunkt i f

ö

rsta hand 

ä

r en teknisk fr

å

ga. Arbetsgruppen borde d

ä

rf

ö

r ha l

ö

st denna fr

ä

ga p

å

 det s

ä

tt som fiskerikommitt

é

n angav i sitt be­t

ä

nkande.

6.3  Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag betr

ä

ffande normprissystemet

Jordbruksn

ä

mnden utg

å

r fr

ä

n att ett normprissystem f

ö

r fisk genomf

ö

rs i huvudsaklig 

ö

verensst

ä

mmelse med vad arbets­gruppen f

ö

reslagit. Som framg

å

r av f

ö

reg

å

ende avsnitt har arbetsgruppen i-vissa fr

å

gor inte tagit st

ä

llning utan f

ö

reslagit att dessa b

ö

r tas upp i de 

ö

verl

ä

ggningar som skall 

ä

ga rum mellan jordbruksn

ä

mnden och dess konsument­delegation samt fis-kets f

ö

rhandlingsdelegation. De fr

å

gor som s

å

lunda b

ö

r bli f

ö

rem

å

l f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningar 

ä

r, f

ö

rutom avv

ä

gningen av normpriser och normkvantiteter, fr

ä

mst metoderna f

ö

r f

ö

rdelning av normkvantitet mellan fiskelag, behandlingen av 

ö

verskott i pristill

ä

ggssammanhang samt

Prop. 1979/80:169

33

avv

ä

gningen av andel av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris som skall kunna utg

å

 i pristill

ä

gg.

Som tidigare n

ä

mnts (avsnitt 5) avser n

ä

mnden att i god tid f

ö

re 

å

rsskiftet 1980/81 inkomma med fbrslag till normpriser och norrakvantiteter m ra f

ö

r f

ö

rsta halv

å

ret 1981. N

ä

randen kommer d

ä

rvid 

ä

ven att redovisa f

ö

rslag betr

ä

ffande de 

ö

vriga fr

ä

gor som h

ä

nskjutits till 

ö

ver­l

ä

ggningar och f

ö

rslag till de st

ö

d

å

tg

ä

rder vid sidan av normprissystemet som kan befinnas erforderliga samt till finansieringen av regleringen inkluderande Svensk fisks administrationskostnader.

F

ö

r att normprissystemet skall kunna till

ä

mpas fr

å

n den 1 januari 1981 

ä

r det enligt n

ä

mndens mening en nbdv

ä

ndig f

ö

ruts

ä

ttning att det informationssystem sora kr

ä

vs f

ö

r regleringen redan till vissa delar 

ä

r ig

å

ngsatt och pr

ö

vat. H

ä

rmed avses bl a att enhetliga metoder f

ö

r fastst

ä

llande av avr

ä

kningspris m

å

ste ha till

ä

mpats av f

ö

rstahandsmottagar­na av fisk under andra halv

å

ret 1980. N

ä

mnden genomf

ö

r f n i samarbete med statistiska centralbyr

å

n, fiskeristyrelsen, Svensk fisk och Sveriges fiskares riksf

ö

rbund en utredning r

ö

rande utformningen av ett informationssystem fbr fiskpris­regleringen. Meningen 

ä

r att informationssysteraet skall ut­formas p

å

 ett s

å

dant s

ä

tt att fleranv

ä

ndning av statistiken uppn

ä

s. Med h

ä

nsyn till att informationssysteraet b

ö

r komna ig

å

ng s

å

 snart som m

ö

jligt har n

ä

mnden utarbetat f

ö

rslag till f

ö

rfattningar (se avsnitt 7 och bilagor) som skall m

ö

jligg

ö

ra bl a insamlandet av n

ö

dv

ä

ndiga uppgifter. F

ö

r­fattningarna b

ö

r i till

ä

mpliga delar s

ä

ttas i kraft redan fr

å

n den 1 juli 1980.

Fbr att m

ö

jligg

ö

ra genomf

ö

randet av normprissystemet fr

ä

n den 1 januari 1981 erfordras att regeringen bemyndigas besluta i fr

ä

ga om prisregleringen p

ä

 fisk f

ö

r f

ö

rsta halv

å

ret 1981.

3 

Riksdagen 1979/80. I saml. Nr 169

Prop. 1979/80:169

34

7.        F

ö

rfattningsbest

ä

mmelser

7.1    Inledning

Inora jordbruksn

ä

mnden har uppr

ä

ttats vissa f

ö

rfattningsf

ö

rslag (bilaga 1-3). Dessa 

ä

r i f

ö

rsta hand f

ö

ranledda av det nya av statsmakterna beslutade norraprissystemet f

ö

r fisk som kan f

ö

rutses komna att till

ä

mpas fr

å

n 

å

rsskiftet 1980/81. F

ö

rfattningsf

ö

rslagen har d

ä

rvid uppr

ä

ttats med utg

å

ngspunkt fr

å

n att de f

ö

rslag som framlagts i promemorian (Ds Jo 1979:14), Prisregleringen p

å

 fisk, blir verklighet. H

ä

nsyn har ocks

ä

tagits till s

ä

dana avsnitt i promemorian, som inte direkt har formen av f

ö

rslag, men d

ä

r behov av f

ö

rfattnings

ä

ndringar 

ä

nd

å

 kan f

ö

rutses uppkomna. Exempel p

ä 

detta 

ä

r de f

ö

rslag som nu l

ä

ggs fram s

ä

 att en avgift p

å

 fiskmj

ö

l kan tas ut. Med h

ä

nsyn till att de nya avgifterna kan komma att beh

ö

va inf

ö

ras med kort varsel, t ex beroende p

å

 marknadsf

ö

rh

å

llan­dena, 

ä

r det angel

ä

get att riksdagsbehandlingen av dem kan ske i samband raed behandlingen av 

ö

vriga f

ö

rfattningsf

ö

rslag,

ä

ven om avgiftsbest

ä

mmelsen inte omedelbart kommer att beh

ö

va s

ä

ttas i til l

ä

mpning.

7.2    

Ä

ndring i lagen (1974:226) om prisreglering p

å

 fiskets omr

å

de

(bilaga 1)___________________________________ 

1 

§

I  denna paragraf g

ö

rs det till

ä

gget att det ankoramer p

ä

 regeringen, eller efter regeringens berayndigande jordbruksn

ä

randen, att best

ä

mma om avgift f

ö

r fiskmj

ö

l m m och f

ö

r fiskfil

é

er (13 och  13 a 

§§

) skall tas ut.

1 a 

§

Enligt regeringsformen 11 kap 6 

§

 tredje stycket kan f

ö

rvaltnings­uppgift sora innefattar myndighetsut

ö

vning 

ö

verl

ä

mnas till f

ö

rening endast genom lag. Regleringsf

ö

reningen Svensk fisk fullg

ö

r redan idag vissa s

ä

dana f

ö

rvaltningsuppgifter med st

ö

d av 

ö

verg

å

ngsbe-st

ä

rmelserna till regeringsformen. Nya s

å

dana uppgifter kan emeller­tid inte

ö

verf

ö

ras till f

ö

reningen utan lag

ä

ndring. I det nya pris­regleringssystemet har f

ö

rutsatts att beslut om utbetalning m m av pristill

ä

gg till fiskare skall ankomma pi Svensk fisks Behov f

ö

re­ligger d

ä

rf

ö

r att kunna 

ö

verl

ä

mna r

ä

tt till myndighetsut

ö

vning till Svensk fisk. (En motsvarande 

ä

ndring vidtogs i lagen (1967:340) om prisreglering p

å

 jordbrukets omr

å

de genora SFS 1978:466.)

9 

§

Nuvarande 9 

§

 avser endast prisregleringsavgift. De regler som 9 

§

 inneh

å

ller b

ö

r emellertid g

ä

lla 

ä

ven f

ö

r avgift p

å

 fiskmj

ö

l och fiskfil

é

er (13 och 13 a 

§§

). Av systematiska sk

ä

l flyttas d

ä

rf

ö

r 9 

§

 och fbresl.Js bli - n

å

got ut

ö

kad - 14 a 

§

.

Ä

ndringen i nya 9 

§

 inneb

ä

r att ett nytt stycke tillf

ö

rs paragrafen. Enligt nu g

ä

llande best

ä

mmelser uttas inte inf

ö

rselavgift f

ö

r post-f

ö

rs

ä

ndelser om den samnanlagda tullen och inf

ö

rselavgifterna f

ö

r varan understiger visst belopp, f n 50 kr. Jordbruksn

ä

mnden vill med denna 

ä

ndring f

ä

 en 

ö

verensst

ä

mmelse mellan inf

ö

rselavgiften och prisregleringsavgiften p

å

importfisk.

Prop. 1979/80:169

35

Ny rubrik

F

ö

re de nya 13 och 13 a 

§§

 inf

ö

rs en ny rubrik som anger att de nya avgifterna systematiskt skiljer sig fr

ä

n nu g

ä

llande avgifter.

13 

§

Fiskerikomnitt

é

n f

ö

reslog (SOU 1977:74) att prisregleringsavgift b

ö

r tas ut 

ä

ven p

ä

 foderfisk, dvs fisk som anv

ä

nds f

ö

r tillverk­ning av fiskmj

ö

l.  I statsmakternas beslut om riktlinjer f

ö

r fiske­ripolitiken (prop 1977/78:112, JoU  1977/78:23,   rskr 1977/78:272) har st

ä

llning inte tagits till  denna fr

å

ga. F

ö

redraganden har i propositionen anf

ö

rt att beslut ora 

ä

ndrat avgiftsuttag b

ö

r anst

å 

till dess fr

å

gan har tagits upp i 

ö

verl

ä

ggningar mellan jordbruks­n

ä

randen, konsumentdelegationen och fiskets f

ö

rhandlingsdelegation.

I sitt remissvar 

ö

ver fiskeri kommitt

é

ns bet

ä

nkande ans

å

g jordbruks­n

ä

mnden att prisregleringsavgift inte borde tas ut p

ä

 foderfisk. I st

ä

llet borde avgift kunna utg

å

 i  form av tillverkningsavgift p

å

 svensktillverkat fiskmj

ö

l. Motsvarande avgift borde tas ut pA importerat fiskmj

ö

l.

N

å

got f

ö

rslag om uttagande av avgift p

ä

fiskraj

ö

l  framl

ä

gger jord­bruksn

ä

randen inte nu. D

ä

remot b

ö

r - som framh

å

llits i  inledningen till detta avsnitt - beh

ö

vliga lag

ä

ndringar nu g

ö

ras s

å

 att en avgift kan tas ut med kort varsel. Om avgift skall  tas ut p

ä

 fisk­mj

ö

l, b

ö

r den dock inte inf

ö

ras utan att 

ö

verl

ä

ggningar f

ö

rst har 

ä

gt rum med ber

ö

rda exportl

ä

nder.  En s

å

dan avgift f

å

r ocks

å

effek­ter p

å

 jordbruksprisrealeringen. Avgift kan d

ä

rf

ö

r inte bli  aktuell redan fr

å

n den  1  juli   1980.

13       a 

§

Enligt riksdagsbeslutet om det nya prisregleringssystemet skall vissa prisd

ä

mpande 

å

tg

ä

rder i konsumenternas intresse kunna vidtas 

n

ä

r  

s

å

 beh

ö

vs av marknadssk

ä

l.

F

ö

r fiskslag som det r

å

der underskott p

ä

 kan den inhemska pris­niv

å

n i viss m

å

n s

ä

nkas genom att man tar bort prisreglerings-och inf

ö

rsel avgifter som belastar importfisk eller s

å

v

ä

l import­fisk som svenskf

å

ngad fisk. Eftersom b

å

da dessa avgifter 

ä

r laga, blir emellertid effekten av deras borttagande p

ä

 prisniv

å

n m

å

ttlig. I ett s

å

dant l

ä

ge b

ö

r d

ä

rf

ö

r en produktionsavgift kunna tas ut p

ä 

svenskf

å

ngad fisk. Avgiften skulle tillf

ö

ras prisregleringskassan f

ö

r att i ett senare skede g

ö

ra behovet av prisregleringsmedel mindre. Detta skulle allts

å

 komma konsumenten till godo i ett senare sammanhang. Behov av en produktionsavgift torde dock f

ö

re­ligga endast i fr

å

ga om fiskfil

é

er. F

ö

r 

ö

vriga varor torde kon­sumentintresset kunna tillgodoses genom h

ö

jda prisregleringsav­gifter p

å

svenskf

å

ngad fisk.

Inte heller

i fr

å

ga om produktionsavgiften f

ö

religger n

å

got omedel­

bart behov,

utan den f

ö

reslagna lag

ä

ndringen f

å

r ses som en bered-

skaps

ä

tg

ä

rd

raed sikte p

å

 ett eventuellt snabbt uppkommande behov

av avgift.

14       a 

§

Till den nya 14 a 

§

 har sora tidigare n

ä

mnts av systematiska sk

ä

l

Prop. 1979/80:169

36

ö

verf

ö

rts reglerna i nuvarande 9 

§

. D

ä

rvid har tillagts att reg­lerna skall  ha till

ä

mpningen p

å

 de nya avgifterna p

å

 fiskmj

ö

l ra m och fiskfil

é

er.

15 

§

Enligt g

ä

llande ordning skall  avgiftsskyldig erl

ä

gga r

ä

nta p

å 

oguldet avgiftsbelopp avseende avgift som uppb

ä

rs av jordbruks­n

ä

randen efter sju procent om 

å

ret, dock minst tio kronor.  Enligt 6 

§

 r

ä

ntelagen (1975:635) ber

ä

knas, om betalningstiden f

ö

rsitts f

ö

r fordran vars f

ö

rfallodag

ä

r best

ä

md i  f

ö

rv

ä

g, r

ä

nta f

ö

r 

å

r enligt en r

ä

ntefot sora motsvarar det av riksbanken fastst

ä

llda, vid varje tid g

ä

llande diskontot med till

ä

gg av fyra procenten­heter. Nu f

ö

resl

å

s att prisregleringslagens best

ä

mmelse ora fast r

ä

ntefot bringas i 

ö

verensst

ä

mmelse med r

ä

ntelagens mer flexibla f

ö

reskrift. Den f

ö

reslagna 

ä

ndringen

ö

verensst

ä

mner 

ä

ven med de r

ä

ntebest

ä

mmelser som finns inora prisregleringen p

å

jordbrukets omr

å

de,  (jfr 23 

§

 lagen (1967:340) om prisreglering p

ä

 jordbrukets omr

å

de,  senaste lydelse 1978:466).

20 

§

Denna paragraf inneh

å

ller h

ä

nvisning till  de best

ä

mmelser i  lagen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsumtionsbeskattning som r

ö

r straff f

ö

r den som underl

å

ter att anm

ä

la att han upptar avgifts-pliktig verksarahet och tystnadsplikt f

ö

r den sora deltar i  avgifts-kontrollen. H

ä

nvisningen b

ö

r g

ä

lla 

ä

ven f

ö

r de nya avgifterna p

å 

fiskraj

ö

l och fiskfil

é

er.

21 

§

Oe straffbest

ä

mmelser som f n g

ä

ller f

ö

r den som 

ä

r avgiftsskyldig f

ö

r prisregleringsavgift bbr g

ä

lla 

ä

ven f

ö

r dera som 

ä

r avgiftsskyl­diga f

ö

r avgifterna p

ä

 fiskmj

ö

l  och fiskfil

é

er.

24 

§

I f

ö

rslaget till nytt prisregleringssystem har f

ö

rutsatts en ny och 

ä

ndrad insamling av prisuppgifter ra ra som grund f

ö

r prisreg­leringen. Skyldighet att l

ä

mna uppgifter b

ö

r 

å

vila n

ä

ringsidkare, inkluderande den som driver fiskauktion. Jordbruksn

ä

mnden l

ä

gger d

ä

rf

ö

r fram ett f

ö

rslag till f

ö

rordning .i 

ä

mnet. P

ä

.grund av reg­lerna i regeringsformen 3 kap 3 

§

torde regeringen emellertid beh

ö

va riksdagens bemyndigande f

ö

r att kunna utf

ä

rda den f

ö

re­slagna f

ö

rordningen. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att det beh

ö

vliga bemyndi­gandet ges i form av ett andra stycke i 24 

§

.

7.3  

Ä

ndring i kung

ö

relsen (1974:227) om prisreglering p

ä

 fiskets

omr

å

de (bilaga 21______ 

9 

§

Det framlagda f

ö

rslaget om normprissystemet f

ö

r fisk (Ds Jo 1979:14) inneb

ä

r bl a ett nytt statligt prisst

ö

d till fisket. Det har d

ä

r­vid f

ö

rutsatts att 

å

ret skall indelas i prisregleringsperioder, f

ö

r vilka skall kunna g

ä

lla olika pristill

ä

ggsbelopp. Pristill

ä

gg har vidare f

ö

rutsatts kunna utg

å

 endast f

ö

r vissa fastst

ä

llda kvantiteter ilandf

ö

rd fisk, s k norrakvantiteter. Det torde f

ä

 an­korama p

ä

 jordbruksn

ä

mnden att best

ä

mma s

å

v

ä

l prisregleringsperio­dernas l

ä

ngd och deras f

ö

rl

ä

ggning i tiden som pristill

ä

ggens belopp och normkvantiteternas f

ö

rdelning.

Prop. 1979/80:169

37

Jordbruksn

ä

mnden bbr d

ä

rf

ö

r bemyndigas att meddela f

ö

reskrifter om statligt prisst

ö

d till fisket. S

å

dant berayndigande m

å

ste numera -p

å

 grund av reglerna i regeringsformen 8 kap 13 

§

tredje stycket -l

ä

mnas genora f

ö

rordning.

Prop. 1979/80: 169

38

7.4     Ny f

ö

rordning ora uppgiftsskyldighet till  fiskestatistiken och

f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk (bilaga 3)____________________ 

Allm

ä

nt

Som angetts i promemorian Prisreglering p

ä

 fisk (Ds Jo 1979:14) erfordras ett omfattande statistiskt material som grund f

ö

r det av statsmakterna beslutade nya normprissystemet. Uppgifter komner d

ä

rf

ö

r att samlas in fr

å

n dera som k

ö

per fisk direkt fr

å

n fiskare, fiskauktioner samt s

å

dana fiskare som sj

ä

lva bereder sin f

å

ngst fbr vidare f

ö

rs

ä

ljning eller avyttrar den direkt till konsument, n

ä

ringsst

ä

lle eller liknande. Fbrslag till bemyndigande fbr rege­ringen att samla in de behbvliga uppgifterna har jordbruksn

ä

mnden l

ä

mnat nedan (jfr 24 

§

 lagfbrslaget bil 1).

De insamlade uppgifterna kommer efter bearbetning att anv

ä

ndas dels i prisregleringssystemet, dels f

ö

r statistiska centralbyr

å

ns fiske­statistik och dels 

f

ö

r  

kontroll av fiskeristyrelsens loggboksupp­gifter och uppgifter om yrkesm

ä

ssigt fiske. Fbrslaget till f

ö

rord­ning har uppr

ä

ttats i samr

å

d med dessa b

å

da myndigheter.

Inom ramen f

ö

r det nya prisregleringssystemet skall de insamlade uppgifterna anv

ä

ndas dels f

ö

r ber

ä

kning av j

ä

mfbrelsepriser, dels f

ö

r utbetalning av pristill

ä

gg. De skall ocks

ä

 anv

ä

ndas f

ö

r viss kontroll i samband med avgiftsuppb

ö

rden.

I fr

å

ga om fiskestatistiken kommer de uppgifter som inh

ä

mtas med st

ö

d av den f

ö

reslagna f

ö

rordningen i f

ö

rsta hand att ers

ä

tta de uppgifter om fiske som nu inh

ä

mtas med st

ö

d av kung

ö

relsen (1966:37) om statistiska uppgifter fr

ä

n r

ö

relseidkare och 

ä

gare till fler­familjshus (

ä

ndrad 1969:548, 1970:543, 1974:592, 1975:774). Statis­tiska centralbyr

å

n avser att g

ö

ra en s

ä

rskild framst

ä

llning till regeringen om de 

ä

ndringar i kung

ö

relsen sora f

ö

ranleds av den nya grunden f

ö

r inh

ä

mtande av uppgifter till fiskestatistiken.

Trots att det nya prisregleringssystemet kan v

ä

ntas tr

ä

da i till­l

ä

mpning tidigast den 1 januari 1981, m

å

ste f

ö

rordningen tr

ä

da i kraft den 1 juli 1980. S

å

 b

ö

r ske med h

ä

nsyn dels till att vissa uppgifter beh

ö

ver tas fram redan till 

ö

verl

ä

ggningarna h

ö

sten 1980, dels till att de insamlade uppgifterna 

ä

.ven skall til-lgodose andra 

ä

ndam

å

l 

ä

n fiskprisregleringen.

1 

§

Uppgiftsskyldiga 

ä

r de som yrkesm

ä

ssigt k

ö

per fisk, kr

ä

ftdjur eller bl

ö

tdjur fr

å

n fiskare, i f

ö

rsta hand kooperativa fiskf

ö

rs

ä

ljnings-f

ö

reningar och privata s k kustgrossister. Uppgiftsskyldiga 

ä

r vidare de fiskare som sj

ä

lva bereder sin fisk, t ex genom r

ö

kning eller inl

ä

ggning, f

ö

re vidaref

ö

rs

ä

ljning. Samma g

ä

ller den fiskare som avyttrar sin f

å

ngst direkt till konsument, n

ä

ringsst

ä

lle eller liknande eller som sj

ä

lv exporterar sin f

å

ngst efter det den lan­dats i Sverige. Uppgiftsskyldig 

ä

r ocks

å

 den som driver fiskauktion.

Av h

ä

nsyn till behovet av statistik omfattar uppgiftsskyldigheten enligt f

ö

rordningen s

å

v

ä

l saltvattens- som s

ö

tvattensfisket. Det b

ö

r f

ä

 ankomma p

å

 jordbruksn

ä

mnden och centralbyr

å

n att med st

ö

d av 2 

§

 andra stycket och 6 

§

 avg

ö

ra i vilken utstr

ä

ckning uppqifter skall l

ä

mnas om s

å

dant fiske som f n inte omfattas av prisregle­ringen. Erinras b

ö

r h

ä

rvid om att fiskerikommitt

é

n i sitt bet

ä

nkande

Prop. 1979/80:169

39

f

ö

reslog att prisregleringen genom avgiftsbel

ä

ggning skulle ut­vidgas till att omfatta 

ä

ven lax och 

ä

l. Denna fr

å

ga 

ä

r 

ä

nnu inte slutgiltigt avgjord.

2 

§

'

F

ö

rsta stycket inneh

å

ller en uppr

ä

kning av de uppgifter som beh

ö

vs f

ö

r ber

ä

kning av j

ä

mf

ö

relsepriser och f

ö

r utbetalning av pristill-l

ä

gg.

Andra stycket m

ö

jligg

ö

r viss s

å

v

ä

l minskning som ut

ö

kning av upp-giftsskyldigheten efter beslut av jordbruksn

ä

mnden och central­byr

å

n. En motsvarande best

ä

mmelse finns i  f

ö

rordningen (1968:111) ora uppgifter till  lantbruksstatistiken, lantbrukets f

ö

retagsregis­ter och sk

ö

rdeskadeskyddei. Den torde vara en praktisk anordning f

ö

r s

å

dana j

ä

rakningar i uppgiftsskyldigheten som kan komma att beh

ö

vas. Ett exerapel  p

å

 s

å

dan j

ä

mkning utg

ö

r de undantag fr

ä

n upp­giftsskyldighet som kan beh

ö

va g

ö

ras f

ö

r s

ö

tvattensfisket.

3 och 4 

§§

Statistiska centralbyr

å

n f

ö

r redan i dag - med tillst

å

nd enligt datalagen (1973:289) - ett register 

ö

ver f

å

ngstmottagare, vari ocks

å

 ing

å

r flera av de andra uppgifter sora avses i 2 

§

. Uppgif­tema till det nuvarande registret insamlas med st

ö

d av kung

ö

rel­sen (1966:37) om statistiska uppgifter fr

ä

n r

ö

relseidkare och 

ä

gare av flerfamiljshus. Avsikten 

ä

r att de uppgifter som inh

ä

mtas med st

ö

d av f

ö

rordningen skall tillf

ö

ras det redan uppr

ä

ttade och av datainspektionen godk

ä

nda registret.

Jordbruksn

ä

mnden (alternativt Svensk fisk, ekonomisk f

ö

rening,) avses enligt f

ö

rslaget uppr

ä

tta ett eget personregister i data­lagens mening. N

ä

randen anh

å

ller d

ä

rf

ö

r om regeringens tillst

å

nd enligt 2 

§

 andra stycket datalagen att uppr

ä

tta s

å

dant register.

I 3 och 4 

§§

 preciseras vilka myndigheter som skall ta befattning med uppgifterna och i vilket syfte s

å

skall ske. Utl

ä

mnandet av sekretessbelagda uppgifter till Svensk fisk, ekonomisk f

ö

rening, avses ske raed f

ö

rbeh

å

ll enligt 16 

§

 tredje stycket sekretesslagen (1937:249).

7 

§

F

ö

reskrifter och anvisningar f

ö

r till

ä

mpningen av f

ö

rordningen b

ö

r meddelas av jordbruksn

ä

mnden och statistiska centralbyr

å

n gemen­sarat. B

å

da myndigheterna har ett s

å

dant vitalt intresse av utform­ningen av till

ä

mpningsf

ö

reskrifterna att det slutliga ansvaret h

ä

rf

ö

r inte b

ö

r l

ä

ggas enbart p

å

 en av dem.

Detta 

ä

rende har;-p

å

 f

ö

redragning av avdelningsdirekt

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN] och byr

å

direkt

ö

ren Sten, avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö­

terna Brangmo,[REDACTED_EFTERNAMN], Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg. D

ä

rvid har 

ä

ven avdelningscheferna[REDACTED_EFTERNAMN] och Wenker n

ä

rvarit.

Ingvar Lindstr

ö

m

Roland Sten

Prop. 1979/80:169

40

STATENS JORDBRUKSNÄMND

1980-02-27

Bilaga  1 301-1835/79

F

ö

rslag till  lag om 

ä

ndring i  lagen (1974:226) ora prisreglering p

å

 fiskets

omr

å

de___________ 

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs  i  fr

å

ga om lagen (1974:226) om prisreglering p

å 

fiskets omr

å

de

dels att i   19 och 23 

§§

 ' ordet "f

ö

rordningen"  i olika b

ö

jningsformer skall bytas ut mot "lagen"  i motsvarande form,

dels att nuvarande 9 

§

 skall  betecknas  14 a 

§

 och nuvarande 10 - 13 

§§

 betecknas 9 - 12 

§§

,

dels att 1,  9,  11,  13,  14 a,  15, 20, 21 och 24 

§§

, bilagan s

ä

rat rubriken n

ä

rraast f

ö

re 1 

§

 skall  ha nedan angivna lydelse,

dels att i  lagen skall   inf

ö

ras nya best

ä

mmelser,  1  a och 13 a 

§§

,  samt n

ä

rmast f

ö

re 13 

§

 en ny rubrik av nedan angivna lydelse.

Inledande best

ä

mmelser

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

§

F

ö

r att reglera priserna p

å

 fiskets produkter f

å

r regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, statens jordbruksn

ä

mnd f

ö

reskriva att best

ä

m­melse 1  2,  7,  10,  12 eller 13

§

 skall till

ä

mpas i  fr

å

ga ora vara av visst slag.

1 a 

§

F

ö

r att reglera priserna p

å

 fiskets produkter f

å

r regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, statens jordbruksn

ä

mnd f

ö

reskriva att best

ä

m­melse i 2, 7, 9 eller 11 - 13 a 

§ 

skall till

ä

mpas i fr

å

ga om vara av visst slag.

Enligt de n

ä

rmare f

ö

reskrifter som beslutas av regeringen eller, efter regeringens best

ä

mmande, av statens jordbruksn

ä

mnd f

å

r regleringsf

ö

re­ningen ;avensk fisk, ekonomisk f

ö

re­ning, mom ramen f

ö

r prisregleringen p

å

 fiskets omr

å

de pr

ö

va fr

ä

gor om bidrag eller annat st

ö

d i markna"5s-reglerande syfte7

9

§

'

Prisregleringsavgift skall  ut

ö

ver f

ö

r vara som anges i  7 

§

 erl

ä

ggas  f

ö

r vara som anges i bilaga till denna lag och som inf

ö

res till  landet och ej utg

ö

r svenskf

å

ngad fisk (importfisk), om s

ä

dan avgift utg

å

r f

ö

r svenskf

å

ngad fisk.

Avgift som avses i f

ö

rsta stycket utg

å

r ej f

ö

r importfisk, om denna inf

ö

res under s

ä

dana omst

ä

ndigheter sora f

ö

r tiUst

å

ndspliktig vara medf

ö

r r

ä

tt till inf

ö

rsel  utan tillst

å

nd enligt 3 

§

.

S

å

dan avgift utg

å

r ej heller ora vara f

ö

res in under s

ä

dana omst

ä

ndigheter "som medf

ö

r befrielse fr

ä

n tul 1 "enlTgt bas tu I If

ö

rordningen  (1973:979).

3«na3tB lyd«l3e it 23  §  1974:866 "3.n«te  lyd«l3« av  M  l?74:a6é ocH av 12 i ir?9:983

'SenMta  lydtlla  1974:8

é

b

4

,,

TidijarB   :0 §

Prop. 1979/80:169

41

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

11 

§

 =

F

ö

r iraportfisk skall  erl

ä

ggas inf

ö

r­selavgift. I fr

å

ga om s

å

dan avgift 

ä

ger 11 

§

 motsvarande till

ä

mpning.

F

ö

r iraportfisk skall  erl

ä

ggas inf

ö

r­selavgift.  I fr

å

ga om s

å

dan avgift 

ä

ger 10 

§

 motsvarande till

ä

mpning.

Inf

ö

rselavgift utg

å

r ej, om varan inf

ö

res under s

å

dana omst

ä

ndigheter sora fbr tiUst

å

ndspliktig vara medf

ö

r r

ä

tt till   inf

ö

rsel  utan tillst

å

nd enligt 3 

§

. S

å

dan avgift utg

å

r inte heller om vara f

ö

res in under s

å

dana omst

ä

ndig­heter sora medf

ö

r befrielse fr

ä

n tull  enligt 5 a 

§

 tulIf

ö

rordningen (1973:979).

Dvriga avgifter

13 

§

Den som yrkesm

ä

ssigt tillverkar fisk­mj

ö

l och mj

ö

l av kr

ä

ftdjur eller bl

ö

t-djur skall erl

ä

gga avgift i den ord-ning statens jordbruksn

ä

mnd best

ä

mmer.

13 a 

§

Den som yrkesm

ä

ssigt bereder fiskfil

é

er skall eri

ä

gga avgift i den ordnin'g statens jordbruksn

ä

mnd best

ä

mmer.

14 a 

§

Best

ä

mmelserna i  2 -   15,   17 - 24, 29-31,  40 och 50 

§§

 f

ö

rordningen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsumtionsbeskattning g

ä

ller ora av­gift sora avses i 7 

§

, om ej statens jordbruksn

ä

mnd best

ä

mner annat. Beskattningsmyndighet 

ä

r jordbruks­n

ä

mnden. Jordbruksn

ä

mnden f

å

r med­dela f

ö

reskrift om anm

ä

lan enligt 3 

§

 och om deklaration enligt 5 

§ 

n

ä

mnda f

ö

rordning.

15 

§

'

Avgiftsskyldig skall erl

ä

gga r

ä

nta p

ä 

oguldet avgiftsbelopp avseende avgift som uppb

ä

res av statens jordbruksn

ä

mnd efter sju procent om aret, dock minst tio kronor. R

ä

ntan skall ber

ä

knas fr

å

n den dag avgiftsbeloppet enligt beslut av jordbruksn

ä

mnden senast bort beta­las. R

ä

nta utg

å

r till och med (Jpn dag d

å

 betalning sker, dock l

ä

ngst till och raed den dag d

ä

 fordringen 

ö

ver­l

ä

mnas till indrivning. Uppkommer

Best

ä

mraelserna i 2 - 15, 17 - 24, 29-31, 40 och 50 

§§

 lagen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsumtions-beskattning g

ä

ller om avgift som avses i 7, 13 och 13 a 

§§

, om ej statens jordbruksn

ä

mnd best

ä

mmer annat. Be­skatiningsmyndighet 

ä

r jordbruksn

ä

mnden. Jordbruksn

ä

randen f

ä

r meddela f

ö

reskrift om anm

ä

lan enligt 3 

§

 och om deklara­tion enligt 5 

§

 n

ä

mnda lag.

Avgiftsskyldig skall erl

ä

gga r

ä

nta p

ä

 oguldet avgiftsbelopp avseende av­gift sora uppb

ä

res av statens jord­bruksn

ä

mnd efter en r

ä

ntefot sora f

ö

r 

å

r.motsvarar det av riksbanken fast­st

ä

llda vid varje tid g

ä

llande dis­kontot med till

ä

gg av fyra procent-enheter, dock minst tio kronor. R

ä

ntan skall ber

ä

knas fr

ä

n den dag avgifts­beloppet enligt beslut av jordbruks­n

ä

mnden senast bort betalas. R

ä

nta

Saa«5t« lydalse 1979:983.  Tidlgara  12 .

6 Tldlgar» 9 §.

öansate lydalse 1974:866.

Prop. 1979/80:169

42

Nuvarande lydelse

ö

retal vid ber

ä

kning av r

ä

nta, skall r

ä

ntebeloppet j

ä

mnas till n

ä

rmast h

ö

gre hela krontal.

F

ö

reslagen lydelse

utg

å

r till och med den dag d

ä

 be­talning sker, dock l

ä

ngst till och med den dag d

ä

 fordringen 

ö

verl

ä

mnas till indrivning. Uppkommer 

ö

retal vid ber

ä

kning av r

ä

nta, skall r

ä

nte­beloppet j

ä

mnas till n

ä

rmast h

ö

gre hela krontal.

Jordbruksn

ä

randen f

å

r avst

å

 fr

å

n r

ä

nta, om dr

ö

jsm

å

let med betalningen 

ä

r obetydligt eller s

ä

rskilda sk

ä

l annars f

ö

ranleder till det.

P

ä

framst

ä

llning av jordbruksn

ä

mnden skall avgift eller r

ä

nta, som ej er­lagts inom den utsatta tiden, indrivas i den ordning som f

ö

reskrives i uppb

ö

rdslagen (1953:272) om indrivning av restf

ö

rd skatt. D

ä

rvid utg

å

r rest­avgift enligt 58 

§

 1 mom f

ö

rsta stycket lagen.

20 

§

Best

ä

ramelserna i  47 och 49 

§§

 lagen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsumtionsbeskattning g

ä

ller i  till­l

ä

mpliga delar i  fr

ä

ga ora avgift som avses i  7,  13 och 13a 

§§

. Best

ä

mmel­serna i  49 S n

ä

randa  lag g

ä

ller 

ä

ven i  fr

ä

ga om s

å

dan kontroll  som avses i   19 

§

 denna lag.

Best

ä

mmelserna  i  47 och 49 

§§

 f

ö

rord­ningen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsurationsbeskattning g

ä

ller i  till

ä

rapliga delar i  fr

å

ga ora av­gift som avses i 7 

§

. Best

ä

mmelserna i  49 

§

 n

ä

mnda f

ö

rordning g

ä

ller

ä

ven i  fr

å

ga om s

å

dan kontroll  sora avses i  19 

§

 denna lag.

21 

§

Den sora till  ledning vid fastst

ä

llande av avgift upps

å

tligen eller av grov oaktsamhet avger handling raed oriktig uppgift och d

ä

rigenora f

ö

ranleder fara f

ö

r att avgift undandrages d

ö

mes till  b

ö

ter eller f

ä

ngelse i  h

ö

gst tv

å

ä

r, om ej g

ä

rningen 

ä

r belagd med straff i   lagen (1960:418) om straff f

ö

r varu-smuggling.

Den som upps

å

tligen eller av grov oaktsamhet underl

å

ter att avge dek­laration eller annan d

ä

rmed j

ä

mf

ö

r­lig handling till  ledning vid fast­st

ä

llande av avgift eller,  s

å

vitt g

ä

ller avgift enligt 7 

§

,  bryter mot 4 

§

 f

ö

rordningen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsumtions-beskattning d

ö

mes till  b

ö

ter.

Den sora upps

å

tligen eller av grov oaktsamhet underl

å

ter att avge dek­laration eller annan d

ä

rmed j

ä

mf

ö

r­lig handling till   ledning vid fast­st

ä

llande av avgift eller,  s

å

vitt g

ä

ller avgift enligt 7,   13 eller 13 a 

§

,  bryter mot 4 

§

lagen  (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss k

ö

nsurations-beskattning d

ö

mes till  b

ö

ter.

I  ringa fall  d

ö

mes ej till  ansvar enligt f

ö

rsta eller andra stycket.

Prop. 1979/80:169

43

Nuvarande lydelse                             F

ö

reslagen lydelse

24 

§

'

N

ä

rmare f

ö

reskrifter f

ö

r till

ä

rapningen av denna lag meddelas av regeringen eller, efter regeringens berayndigande, av statens jordbruksn

ä

mnd.

Regeringen eller myndighet sora rege­ringen best

ä

mmer f

å

r

ä

ven raeddeTa f

ö

reskrifter om skyldighet for n

ä

ringsidkare att l

ä

mna uppgifter tbr fiskestatistik.

8 3enaaxa lydalaa  1974:860,

Prop. 1979/80:169

44

Bilaga

301-1885/79 F

ö

rteckning 

ö

ver varor som avses i 2 

§

Nuvarande lydelse                        F

ö

reslagen lydelse

Tulltaxenr '         Varuslag

03.

01

03.

02

03.

,03

ur 05,

.15

16

.04

16

.05

Fisk, f

ä

rsk (levande eller d

ö

d), kyld eller fryst

Fisk, saltad, torkad eller r

ö

kt (

ä

ven varmr

ö

kt)

Kr

ä

ftdjur och blbtdjur, raed eller utan skal,  f

ä

rska (levande eller dbda), kylda, frysta, saltade eller torkade; kr

ä

ftdjur med skal, enbart kokta i vatten

Fisk (inbegripet lever,  rom och raj

ö

lke d

ä

rav), kr

ä

ftdjur och bl

ö

tdjur, d

ö

da, otj

ä

nliga till m

ä

nniskof

ö

da

Fisk, beredd eller konserverad,  inbegripet kaviar och kaviarers

ä

ttning

Kr

ä

ftdjur och bl

ö

tdjur, beredda eller konserverade

ur 23.02    Fiskmj

ö

l  s

ä

rat mj

ö

l  av kr

ä

ftdjur och bl

ö

tdjur, otj

ä

nTTgt till  m

ä

nniskof

ö

da

Denna lag tr

ä

der i  kraft den 1 juli  1980.  R

ä

nta sora avser tid f

ö

re ikrafttr

ä

dandet utg

å

r enligt 

ä

ldre best

ä

mmelser.

Prop. 1979/80:169

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1980-02-27

45

Bilaga 2 301-1885/79

F

ö

rslag till  f

ö

rordning om 

ä

ndring i kung

ö

relsen (1974:227) om prisregle-

ring p

å

 fiskels orar

ä

de_______________________________________ 

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 9 

§

kung

ö

relsen (1974:227) ora prisreglering p

ä 

fiskets omr

ä

de skall  ha nedan angivna lydelse.

F

ö

reslagen lydelse

9 

§

Ytterligare f

ö

reskrifter f

ö

r till

ä

mp­ning av  lagen  (1974:226) om prisreg­lering p

ä

 fiskets orar

ä

de och denna kung

ö

relse raeddelas av statens jord-bruksn

ä

rand. N

ä

randen f

å

r ocks

å

 raeddela f

ö

reskrifter ora statligt prisst

ö

d till fisket.

Nuvarande lydelse

9 

§

Ytterligare f

ö

reskrifter f

ö

r till­l

ä

mpning av lagen (1974:226) ora prisreglering p

å

 fiskets omr

å

de och denna kung

ö

relse meddelas av statens jordbruksn

ä

mnd.

Qenna.f

ö

rgrdn2ng_tr

ä

der_i_kraft_den_1_ju]j_2980i

Prop. 1979/80:169

46

Bilaga 3

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND        1980-02-27     301-1885/79

F

ö

rslag till  f

ö

rordning ora uppgiftsskyldighet till fiskestati-

stiken och f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk___________________ 

1 

§

Den som inom landet driver r

ö

relse och d

ä

rvid k

ö

per fisk, kr

ä

ft­djur eller bl

ö

tdjur direkt fr

å

n fiskare eller anv

ä

nder egna f

å

ng­ster i annan r

ö

relse 

ä

n fiske skall  l

ä

rana uppgifter enligt denna f

ö

rordning. Samma g

ä

ller f

ö

r den som driver fiskauktion eller lik­nande verksamhet.

2 

§

R

ö

relseidkare som avses i   1 

§

 skall  utan anmaning l

ä

rana uppgifter ora

1

ben

ä

mning under vilken r

ö

relse bedrivs, hemvist och i  f

ö

rekomm­ande fall, organisationsnummer

2

fiskarens namn,  personnummer och hemvist,  eller fbr fiskelag namn,  personnummer och hemvist fbr den som utsetts att f

ö

retr

ä

da laget, samt fiskefartygets distriktsbeteckning och igenk

ä

nnings­signal

3

ink

ö

pta kvantiteter med uppdelning p

ä

 biologiska arter och sor­teringar

4

ink

ö

pspris f

ö

r f

å

ngst per art och sortering

5

raottagningsplats f

ö

r ink

ö

pta f

å

ngster

6

datum f

ö

r k

ö

p

Statistiska centralbyr

å

n f

å

r i  samr

å

d med jordbruksn

ä

mnden in­skr

ä

nka uppgiftsskyldigheten eller best

ä

mma att ytterligare upp­gifter som beh

ö

vs f

ö

r fiskestatistiken och prisregleringen skall l

ä

mnas av den uppgiftsskyldige.

3 

§

De enligt 2 

§

inh

ä

mtade uppgifterna skal.l  ing

å

 i det register 

ö

ver avr

ä

kningsnotor med tillh

ö

rande specifikationer som statens jord­bruksn

ä

mnd eller,  efter n

ä

mndens bemyndigande. Svensk fisk, ekono­misk f

ö

rening,  inr

ä

ttar f

ö

r automatisk databehandling inom ramen f

ö

r prisregleringen p

å

 fiskets omr

ä

de. Uppgifterna skall  ocks

å

ing

å

 i  statistiska centralbyr

å

ns register 

ö

ver f

ä

ngstraottagare. Fiskeristyrelsen f

å

r anv

ä

nda uppgifterna f

ö

r kontroll av loggboks­uppgifter och upjigifter om yrkesm

ä

ssigt fiske.

4 

§

Det av jordbruksn

ä

mnden eller, efter n

ä

mndens bemyndigande, av Svensk fisk inr

ä

ttade registret utg

ö

r underlag fbr fastst

ä

llande av pristill

ä

gg och fbr utbetalning av pristill

ä

gg till prisst

ö

ds-ber

ä

ttigade fiskare.

Prop. 1979/80:169

47

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND           1980-02-27        301-1885/79

5 

§

Uppgifter enligt 2 

§

 l

ä

mnas p

ä

 blankett f

ö

r vilken jordbruksn

ä

mnden och'statistiska centralbyr

å

n i samr

å

d fastst

ä

ller formul

ä

r. I samma ordning best

ä

mmes tidpunkt d

å

 blankett senast skall l

ä

mnas och till vilken myndighet den skall inges. Myndigheterna skall tillse att den uppgiftsskyldige ej betungas on

ö

digt.

6 

§

Till b

ö

ter d

ö

mes den som

1

underl

å

ter att fullg

ö

ra uppgiftsskyldighet enligt denna f

ö

rord­ning

2

upps

å

tligen eller av grov oaktsamhet l

ä

mnar oriktig uppgift, om g

ä

rningen ej 

ä

r belagd med straff i brottsbalken.

7 

§

N

ä

rmare f

ö

reskrifter och anvisningar f

ö

r till

ä

mpningen av denna f

ö

rordning meddelas av statistiska centralbyr

å

n i  sarar

å

d raed jordbruksn

ä

randen.

Qenna_forgrdning_trader_i_kraft_den_]_juli_1980

Norstedts Tt7ckeri, Stockholm 1980