Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1981/82:104

Regeringens proposition

1981/82:104

om mottagande av visst lestamentariskt förordnande till förmån för staten;

beslutad den 28 januari 1982.

Regeringen föreslår riksdagen att anta del förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås alt staten lar emot den av fröken Florence Stephens till staten testamenterade kvarlåtenskapen omfattande bl.a. Hu­seby bruk i Skatelövs socken, Kronobergs län. Husebyegendomens bruks­miljö har betydande kulturhistoriska värden som bör bevaras för framti­den. Under en övergångslid belastas egendomen av ell driflunderskoll. Den framlida avkastningen av framför alll den till egendomen hörande skogen innebär emellertid all ekonomiska förulsätlningar bedöms finnas för ett statligt övertagande, utan att mottagandet blir en belastning på statsbudgeten. Förvaltningen av egendomen avses bli anförtrodd åt do­mänverket.

I    Riksdagen 1981182. I saml. Nr 104

Prop. 1981/82:104

2

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-01-28

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Äsling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Petri,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: slalsrädet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om mottagande a' visst testamentariskt förordnande till förmån för staten

1    Inledning

Genom testamente den 10 november 1978 har fröken Florence Stephens, som avled den 2 april 1979, förordnal all hennes kvarlålenskap - sedan vissa legal utgått - skall tillfalla svenska staten. Kvariålenskapen omfattar såväl lös som fasl egendom, bl. a. egendomen Huseby i Skalelövs socken inom Alvesta kommun. I den i detta sammanhang aktuella kvarlåtenska­pen ingår inle de handskrifter och böcker, som enligl ett äldre testamente skall tillfalla Kungl. biblioteket.

Den nu testamenterade egendomen tillfaller enligl testamentet staten på villkor atr staten garanterar utbetalning av de i testamentet upptagna legaten, att staten behåller Huseby egendom och om möjligt utökar den­samma med mark, som till areal och beskaffenhet motsvarar åtminstone vad som under testators omyndighelslillslånd mol hennes vilja frånhänts henne, och tillser alt fastigheterna brukas som förebild för svenskt skogs-och jordbruk saml att avkastningen, sedan anskaffnings-, underhålls- och administrationskostnader betalats, används till främjande inom Krono­bergs nuvarande länsområde av enskilt skogs- och jordbruk saml vården av dess natur.

Med slöd av regeringens bemyndigande den 3 maj 1979 uppdrog chefen för budgetdepartementet ål en särskild utredare' all utreda ekonomiska och andra konsekvenser för staten vid ett eventuellt mottagande av den egendom som på detta sätt testamenterats lill staten.

Generaldirektör Edvard Reuterswärd.

Prop. 1981/82:104

3

Den särskilda utredaren, som antog namnet Husebyutredningen, lade i mars 1981 fram belänkandel (Ds B 1981: 3) Huseby bruk i statlig ägo. En sammanfattning av betänkandet bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga I.

Efter remiss har yttranden över belänkandel avgells av justitiekanslern, kammarkollegiet, byggnadsstyrelsen, riksantikvarieämbetet, lantbrukssty­relsen (som överlämnat yttrande från lantbruksnämnden i Kronobergs län), skogsstyrelsen (som överlämnat yttrande från skogsvårdsstyrelsen i Kronobergs län), domänverket, länsarbetsnämnden i Kronobergs län, länsstyrelsen i Kronobergs län, Kronobergs läns landsting, Alvesta kom­mun, Växjö kommun, stiftelsen Smålands museum, Kronobergs turist-och fritidskansli och Kronobergs länsförbund av svenska naturskydds­föreningen.

En sammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 2.

2   Föredragandens överväganden

2.1 Allmänna överväganden

Husebyutredningen har i sill belänkande förordat all staten lar emot den testamenterade egendomen.

Utredaren framhåller alt bruket har betydande kulturhistoriska värden, som i första hand är knutna lill bruksmiljön i dess helhet och i andra hand till vissa enskilda byggnader. Brukningscenlrum anses som en av de värde­fullaste bebyggelsemiljöerna i Kronobergs län och har även bedömts vara av riksintresse.

Flertalet remissinstanser delar utredningens uppfattning all del, mol bakgrund av de betydande kulturhistoriska värden som är knutna till Husebys bruksmiljö, bör vara ett statligt intresse att denna miljö bevaras för framliden.

För egen del ansluter jag mig till den bedömningen all del ärav allmänt intresse alt de kulturhistoriska värden som den gamla bruksmiljön repre­senterar kan bevaras för framtiden. Bruket har även betydande natur- och miljövärden i övrigi som, rätt utnyttjade och i förening med de kulturhisto­riska värdena, kan bli en tillgång för rekreation, friluftsliv och turism inom regionen.

Husebyegendomen representerar onekligen en betydande förmögen­hetsmassa som skulle tillfalla staten. Som leslamenlsvillkoren är utfor­made kan emellertid inga medel från Huseby tillföras statsbudgeten. En förutsättning för all staten skall kunna ta emot Huseby är då, enligl min bedömning, all mottagandet inle heller innebär alt statsbudgeten belastas med ulgifler för all driva skogs- och jordbruket eller alt hålla de kulturhis­toriska miljöerna i skick. Utredningen har visat att under den närmaste

Prop. 1981/82:104

4

tioårsperioden kommer driftresultatet på egendomen att bli negativt. Detta beror emellertid främst på att skogens åldersfördelning f.n. är mycket ojämn till följd av de avverkningar som skedde på 1950-talet. Skogens kvalitet är dock god och även jordbrukets förutsättningar är goda. Efter en övergångslid kan alltså skogs- och jordbruksdriften ge ett överskott, som får anses vara tillräckligt för alt den kulturhistoriska miljön skall kunna bevaras och las lill vara.

Jag övergår så till att mol denna bakgrund närmare analysera de ekono­miska förutsättningarna för ett mottagande av Huseby.

2.2 De ekonomiska förutsättningarna

I den i januari 1981 till Växjö tingsrätt ingivna bouppteckningen har dödsboels tillgångar, utom fastigheter och egendom för driften, upptagits till sammanlagt ca 4,1 milj. kr. Av detta belopp belöper ca 2 milj. kr. på andel i viss med testators syster samägd egendom. Av andelen i den sam­ägda egendomen avser 1,2 milj. kr. hälften av elt bibliotek, som enligl ell äldre testamente tillfaller Kungl. biblioteket. Sedan testators frånfälle har det emellertid varit nödvändigt alt sälja vissa tillgångar för alt möjliggöra reglering av vissa skulder samt finansiering av drift och förvaltning. Utred­ningen har bedömt att marknadsvärdet av det lill egendomen knutna lös­öret uppgår lill ca 4,1 milj. kr.

Värdet av övrig egendom har utredningen uppskattat till 21,7 milj. kr., varav 15,7 milj. kr. avser skogsbruksdelen inkl. rätt till jakt. 5 milj. kr. jordbruksdelen inkl. rätt till fiske samt I milj. kr. torp m. m.

Skuldsättningen uppgick den 31 december 1980 till ca 4.7 milj. kr. varav huvuddelen, ca 4,2 milj. kr., avsåg inteckningsskulder.

Sammanlagt kan värdet av de till staten testamenterade tillgångarna efter avdrag för skulder beräknas uppgå till drygt 20 milj. kr.

Elt överlagande av Huseby bruk har av utredningen på sikt bedömts vara ekonomiskt förmånligt för staten. Under en övergångsperiod - om­kring tio år - kommer emellertid drift och förvaltning av bruket att vara förenade med vissa ekonomiska svårigheter. Dessa svårigheter beror i första hand på skogens beräknade låga neltoavkaslning i kronor mätt under den kommande tioårsperioden. 1 andra hand beror svårigheterna på skuldsättningen.

Avgörande för utredningens ställningstagande att det. efter en över­gångsperiod på lio år, bör finnas goda möjligheter att få en god ekonomi för Husebyegendomen har varit beräkningar som har gjorts rörande skogens framtida avkastning.

För all finansiera nödvändiga investeringar, avlyft av vissa oförmånliga lån samt under en övergångsperiod möjliggöra drift och förvaltning av egendomen behövs enligl utredningen elt kapitaltillskott på drygt 3,5 milj. kr. i form av ett bidrag eller ett under lio år amorteringsfritl lån. I utred-

Prop. 1981/82:104

5

ningens ekonomiska förutsättningar ingår också försäljning av torp, ulgår-dar, m.m. till elt beräknat försäljningsvärde av ca 1 milj. kr. Utredningen anser vidare att inom de närmaste åren bör endast genomföras sådana investeringar i jordbruket som beräknas ge en godtagbar förräntning eller bedöms absolut nödvändiga. Utredningen har uppskattat behovet av så­dana investeringar i jordbruket under en femårsperiod till 1 milj. kr. Ytter­ligare en förulsällning är att underhålls- och reparationsarbeten på byggna­der som hör till bruksmiljön kan utföras som statliga beredskapsarbeten med statsbidrag från arbetsmarknadsmyndigheterna uppgående till 100% av godkända kostnader. 1 sammanhanget bör nämnas all länsarbetsnämn­den i Kronobergs län i sill remissyttrande över utredningens förslag för sin del bedömt möjligheten att få av utredningen aktualiserade upprustningar utförda som beredskapsobjekt som mycket goda.

Med ett undanlag ställer sig remissinstanserna bakom utredningens be­dömning att ett övertagande av Huseby på sikt utan tvekan bör vara ekonomiskt fördelaktigt för staten. Kritisk till utredningens förslag är justitiekanslern, som ställer sig tveksam lill de ekonomiska kalkyler som utredningen har presenterat och bedömer behovet av kapilallillskoll som betydligt större än del som utredningen har beräknat.

Som jag redan inledningsvis framhöll är bedömningen av den framlida avkastningen av jord- och skogsbruket enligl min uppfattning avgörande för möjligheterna att la emot och förvalta Huseby ulan all staten åsamkas varaktiga kostnader härför. Överskottet från jord- och skogsbruket måste vara av minst sådan omfattning all del täcker såväl driften av byggnader och miljö i brukningscenlrum som återbetalning och förräntning av sådana kapitaltillskott som är nödvändiga under den första tioårsperioden. Jag delar utredningens uppfattning att sådana förutsättningar föreligger.

Utredningen föreslår att Huseby vid ell statligt övertagande bör förval­tas av en särskild stiftelse. Utredningen har därvid bl.a. förutsatt alt stiftelsen uppdrar åt domänverket att sköta skogsbruket. Det är enligt min uppfattning naturligt all domänverket - som inom statsverksamheten representerar del största kunnandet i förevarande fall - vid elt mottagande av testamentsegendomen anförtros uppdraget att enligt de villkor som har angivits i testamentet förvalta Huseby egendom. Uppdraget bör avse egen­domen i sin helhet. En förutsättning med hänsyn till leslamenlsvillkoren är all den ekonomiska verksamheten vid Huseby redovisningsmässigt hålls åtskilt från domänverkets övriga ekonomiska verksamhet. Detta bör dock inte vara förenat med några svårigheter.

Mol bakgrund av bedömningen all goda förutsättningar finns för en tillräcklig framtida ekonomisk avkastning för all läcka de av utredningen beräknade kapital- och driflkoslnaderna bör domänverket inom ramen för egna medel svara för del kapitaltillskott som behövs för alt lösa in befint­liga lån och i enlighet med utredningens förslag vidta nödvändiga investe­ringar i jordbruket, m. m. Behovel av bidrag eller lån över statsbudgeten bortfaller därmed.

Prop. 1981/82:104

6

Jag avser att återkomma lill regeringen med förslag lill uppdrag åt domänverket alt förvalla Husebyegendomen så snart riksdagen har tagit ställning till gåvomollagandel.

Jag har i dessa frågor samrått med chefen för industridepariementet.

Under remissbehandlingen har påpekats all det eventuellt föreligger skyldighet all betala arvsskatt för det aktuella förvärvet. Del är tveksamt om skattskyldighet föreligger i detta fall. Jag vill i sammanhanget bara erinra om alt regeringen, för den händelse arvsskatt kommer alt påföras, har möjlighet alt befria från skallen enligl bestämmelserna i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt.

Jag vill även framhålla att en del av den egendom som nu har testamen­terats lill staten utgörs av arv efter en av testators yngre systrar, och är samägd med en eflerievande syster. Den samägda egendomen bör skiftas. Del blir därvid nödvändigt alv avskilja viss lösegendom för att den andra parlen skall kunna få ul sin del av den samägda egendomen.

2.3 Egendomens användning

En viktig uppgift för förvaltningen av Husebyegendomen blir alt väl vårda byggnader och miljö i brukningscenlrum saml alt medverka till alt brukningscenlrum kan utnyttjas för olika ändamål, som är förenliga med testamentsvillkoren och även i övrigt lämpliga. Såväl utredningen som remissinstanserna har gett vissa exempel på verksamheter som Huseby anses kunna utnyttjas till. Sådana exempel på verksamheter som kan komma i fråga i den takt fin;insieringsfrågan kan lösas är vandrarhem i bostadshus i anslutning till bruket, värdshus i någon ekonomibyggnad, museum i huvudbyggnad, bruksmuseum i äldre bruksbyggnader. Krislina Nilssons födelsehem i Snugge kopplat lill samma museiförvallning, uthyr­ning på veckobasis av befintliga torp administrerat genom vandrarhems­förvaltningen och kanotcenlrum.

Del är viktigt att de starka regionala och lokala intressena för Huseby ges tillfälle alt bidra lill all bruksmiljö och samlingar kan utnyttjas på ell ändamålsenligt sätt. Del bör få ankomma på domänverket all i lämplig form se till all de regionala intressena ges möjlighet lill medverkan i utnyttjandet av Husebyegendomens bruksmiljö. Jag vill dock samtidigt stryka under att verksamheterna måste byggas upp successivt och i en takt som ekonomiska och andra förutsättningar gör möjlig.

Vad gällerjord- och skogsbruket kan en målmedveten och kunnig sköt­sel ge erfarenheter och rön som gör Huseby lämpligt som demonslralions-och studieobjekt. Därvid måste hänsyn las lill egendomens stora naturvär­den. Med hänsyn lill leslamenlsvillkoren ligger del vidare nära till hands all utnyttja Huseby egendom och dess avkastning på sådant säll all lant­bruks- och skogsforskning saml naturvården i länet främjas.

Prop. 1981/82:104

7

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att staten lar emot den testamen­terade egendomen,

4   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1981/82:104

8

Bilaga I

Sammanfattning av betänkandet (Ds B 1981:3), Huseby bruk i statlig ägo

Genom testamente den 10 november 1978 har fröken Florence Stephens, som avled den 2 april 1979, förordnal att hennes kvarlålenskap - sedan vissa legat ulgåll - skall tillfalla svenska staten. Kvariålenskapen omfattar såväl fasl som lös egendom, bl.a. Huseby bruk i Skalelövs socken, Al­ vesta kommun, Kronobergs län.

Egendomen tillfaller staten på villkor bl.a. alt den fasla egendomen behålls och brukas som förebild för svenskt jord- och skogsbruk samt all avkastningen används lill främjande inom Kronobergs läns nuvarande länsområde av enskilt jord- och skogsbruk saml vården av dess natur. I testamentet har vidare bland särskilda önskemål framhållits all testators samlingar behålls på Huseby slott till erinran om dem som där boll och verkat och sammanbragl samlingarna.

Utredningens huvudsakliga uppgift har varit att undersöka vilka ekono­miska och andra konsekvenser som ell mottagande av egendomen får för staten samt för vilka ändamål den kan utnyttjas och på vilket sätt den bör förvallas i statlig ägo.

Huseby bruk är i dag en skogs- och jordbruksegendom vars samlade areal uppgår till drygl 2 IOO ha. Brukningscenlrum, som är beläget 22 km sydväst Växjö, består av elt 30-tal byggnader, varav ungefär hälften nytt­jas för jordbrukets behov. Genom brukningscenlrum flyter Helgaån, hu­vudgrenen av Mörrumsän. Marknadsvärdet av den fasla egendomen be­räknas till minst 21,7 milj. kr.

Huseby bruk var under 300 år ett av Sydsveriges mest kända bruk och intar en särställning i småländsk brukshistoria. Anläggandet av masugnen vid Huseby, vilken logs i drift år 1629, anses utgöra början lill den små­ländska industrialiseringen. Huseby kan fortfarande uppvisa ett byggnads­bestånd som bevarar traditionerna av olika näringsgrenar under århund­raden. Järnhantering, träindustri, kvarnrörelse och jordbruk är verksam­hetsgrenar som fortfarande är avläsbara i bebyggelsen.

Bruket har betydande kulturhistoriska värden som i första hand är knutna lill bruksmiljön i dess helhet och i andra hand till vissa enskilda byggnader. Brukningscenlrum anses som en av de värdefullaste bebyggel­semiljöerna i länet och har även bedömts vara av riksintresse. Bruket har även natur- och miljövärden i övrigi som, rätt utnyttjade och i förening med de kulturhistoriska värdena, kan bli av stor betydelse för rekreation, friluftsliv och turism inom regionen.

Det bör vara ett statligt intresse alt denna miljö bevaras för framliden. Med den utgångspunkten är de ekonomiska konsekvenserna av ett överta­gande avgörande för om staten skall la emot egendomen.

Prop. 1981/82:104

9

Ett överlagande av Huseby bruk bör på sikt ulan tvekan vara ekono­miskt fördelaktigt för staten. Egendomen kommer all kunna bära sina egna kostnader samt även lämna ell överskoll. Under en övergångsperiod -omkring tio år  kommer emellertid drift och förvaltning av bruket att vara förenade med vissa ekonomiska svårigheter. Dessa beror framför allt på skogens beräknade låga avkastning i avverkningsbar skog under den kom­mande tioårsperioden.

För all finansiera nödvändiga investeringar samt under en övergångspe­riod möjliggöra drift och förvaltning av egendomen erfordras elt kapilal­lillskoll på drygt 3,5 milj. kr. Genom en försäljning av vissa torp och sommarstugor samt merparten av i slottet befintligt lösöre skulle i och för sig hela kapitalbehovet kunna läckas. Del saknas därför enligt utredning­ens uppfattning ekonomiska motiv för alt staten inte skulle la emot egen­domen. Utredningeii föreslår därför regeringen att staten tar emot densam­ma.

Emellertid komrrier en försäljning av lösöre i sådan omfattning all kapi­talbehovet täcks ulan lillskoll av statliga medel all begränsa möjligheterna att utnyttja slottet. Utredningen har vidare ansett det naturligt att eftersträ­va en ekonomisk lösning som innebär all testators önskemål tillgodoses i så slor utsträckning som möjligt. En försäljning av lösöre bör därför tillgripas som en sista utväg. Utredningen föreslår därför all det av statliga medel tillskjuies ett belopp på 3 550000 kr., antingen sotn bidrag eller som lån eller en kombination därav.

Valet av stödform ankommer inle på utredningen, Utredningen har därför ansett sig böra utgå från del minst fördelaktiga alternativet, dvs. ell lån. Med de ekonomiska förutsättningar som gäller för drift och förvaltning av bruket är del nödvändigt att lånet under den första tioårsperioden är amorteringsfritl samt all upplupen ränta läggs lill kapitalet. Dock bör återbetalningsskyldighet för ett kapitalbelopp på I milj. kr. uppkomma med ell åriigt belopp motsvarande nettointäkten av försålda torp och sommarstugor. Räntesatsen bör ej översliga normalränlan för lån från statens ullåningsfonder, vilken för budgetåret 1980/81 är 9,5%. Vidare föreslås all de närmare villkoren för en reglering av lånet fastställs efter tioårsperiodens utgång.

En huvuduppgift i statlig ägo blir - helt i överensstämmelse med testa­tors önskemål - att väl vårda byggnader och miljö i brukningscenlrum. Bruksmiljön bör därvid iordningställas på sådant sätt att den småländska järnhanteringen kan presenteras från olika aspekter.

För all levandegöra bruket och stimulera till besök är del angeläget all det till Huseby förläggs verksamheter av både permanent och tillfällig karaktär, vilka på ett eller annat sätt knyter an lill den kulturhistoriska miljön med slottet och den gamla bruksbebyggelsen i centrum samt lill gårdens centrala och natursköna belägenhet. Verksamhetsinriktningen är emellertid i slor utsträckning beroende av de förutsättningar under vilka

Prop. 1981/82:104

10

slottet framdeles kan nyttjas, dvs. i vilken omfattning inventarier, samling­ar m.m. kommer att finnas kvar. Den inre slottsmiljön är ett viktigt komplement lill bruksmiljön i övrigt, vårtor det är angeläget att finna verksamhetsformer som gör del möjligt alt, om även i begränsad utsträck­ning, hålla slottet öppet för allmänheten.

Enligt utredningens uppfattning föreligger goda möjligheter all kombine­ra ell öppethållande av slottet med andra former av nyttjande. Det är emellertid naturligt all låta de närmare formerna härför successivt växa fram, särskill som detta måste ske i förening med andra intressenter.

Vad gällerjord- och skogsbruket kan en målmedveten och kunnig sköt­sel ge erfarenheter och rön som gör Huseby lämpligt som demonstrations-och studieobjekt. Med hänsyn till leslamenlsvillkoren ligger del vidare nära lill hands all utnyttja Huseby egendom och dess avkastning på sådant sätt alt lantbruks- och skogsforskning kan bedrivas under ekonomiskt fördelaktiga villkor på Huseby och inom länet i övrigi.

Förvaltningen av egendomen bör handhas av en särskild stiftelse. Utred­ningen förutsätter all stiftelsen uppdrar åt domänverket alt sköta skogs­bruket saml all jordbruket även forlsällningsvis kommer all utarrenderas.

Om frågan om ett statligt övertagande av Huseby underställs riksdagen kan statsmakternas beslut i ärendet föreligga under senhösten 1981, inne­bärande ell eventuellt överlagande fr.o.m. den 1 januari 1982. Innan en stiftelse, som utredningen föreslagit, kan ta över förvaltningen lorde krä­vas visst organisationsarbete. Utredningen räknar med all boutrednings­mannens uppdrag bör kunna vara slutfört under första kvartalet 1982. Egendomen överiämnas då lill stiftelsen, eller om denna ännu inle är bildad, till ell interimistiskt organ.

Utredningen fortsätter sitt arbete med återstående uppgifter, nämligen att till regeringen avge förslag lill den slutliga förvaltningens organisation m.m. och att i övrigt vidta nödvändiga förberedande åtgärder för över­gången lill en sådan förvaltning. Vidare avser utredningen all följa upp de förslag och idéer om egendomens framlida utnyttjande som framförts till utredningen, men som ännu inte kunnat bearbetas. Om vid lidpunkten för upphörandel av boutredningsmannens uppdrag stiftelsen ännu inle är bil­dad kan utredningen övergångsvis fungera som förvaltare.

Prop. 1981/82:104

11

Bilaga 2

Sammanställning av remissyttranden över Husebyutred-ningens betänkande (Ds B 1981:3), Huseby bruk i statlig ägo

1    Allmänna synpunkter

Flertalet remissinstanser delar utredningens ställningstagande all del mot bakgrund av de betydande kulturhistoriska värden som är knutna lill Husebys bruksmiljö bör vara ell statligt intresse alt denna miljö bevaras för framliden. Särskill riksantikvarieämbetet, lantbruksnämnden i Krono­bergs län, länsstyrelsen i Kronobergs län, Kronobergs länsförbund av Svenska Naturskyddsföreningen, Kronobergs turist- och fritidskansli, Al­vesta kommun saml stiftelsen Smålands miiseum betonar del riksintresse som föreligger att bevara den kulturhistoriskt värdefulla miljön i Huseby. Man framhåller också de stora naturmässiga värden som bör bevaras åt eftervärlden.

Enligt kammarkollegiet bör staten ha intresse av alt stiftelsen kommer lill huvudsakligen för alt bruksmiljön skall kunna behållas.

Byggnadsstyrelsen finner all statligt överlagande på sikt ulan tvekan är ekonomiskt fördelaktigt, varför man tillstyrker utredningens förslag. Skogsvårdsstyrelsen i Kronobergs län finner all ell Huseby i statlig ägo sammantaget bör vara elt betydande allmänt värde och intresse och föror­dar därför att staten tar emot egendomen. Även domänverket och Krono­bergs läns landsting tillstyrker utredningens förslag att staten tar emot den egendom som testamentet omfattar. Länsarbetsnämnden i Kronobergs län har begränsat sitl yttrande lill alt uttala sig positivt över byggnadernas i brukningscenlrum lämplighet som beredskapsobjekt. Justitiekanslern framför en frän utredningen och övriga remissinstanser skiljaktig uppfatt­ning. Enligt justitiekanslerns uppfattning är elt mottagande av den testa­menterade egendomen förenad med så stora kostnader för del allmänna att det, med hänsyn till alt elt bevarande av Huseby pä sätt testamentet förutsätter knappast kan anses vara en riksangelägenhel, inle lorde vara motiverat för staten att laga emot egendomen.

2   Testamentsvillkoren

Enligt testamentsvillkoren tillfaller Huseby egendom staten på villkor bl. a. all egendomen behälls och om möjligt utökas med mark som motsva­rar vad som under Florence Stephens omyndighelslillslånd mol hennes vilja frånhänts henne. Den fasta egendomen skall vidare brukas som före­bild för svenskt jord- och skogsbruk. I testamentet har ocksä bland särskil-

Prop. 1981/82:104

12

da önskemål framhållits att testators samlingar behålls på Huseby slott till erinran om vem som där bott och verkat och sammanbragl samlingarna.

Enligt utredningen innebär ordalydelsen av testamentsvillkoren vad gäl­ler den fasta egendomen all en försäljning inte är möjlig av bosladsfastig-heler inkl. avstyckade tomter. Enligt utredningens uppfattning råder dock ingen tvekan om att teslalor med Huseby egendom närmast avsett bruk­ningscenlrum och, såvitt gäller ägoslag. jord- och skogsmark. Med hänsyn härtill och lill att ell kapitaltillskott är nödvändigt för att det huvudsakliga ändamålet med testamentet skall kunna uppfyllas bör goda möjligheter föreligga att erhålla permutation, dvs. medgivande att frångå leslaments-villkorel i fråga.

Endast två remissinstanser, JustUiekanslern och kammarkollegiet, har tagit upp frågan om möjligheten att erhålla permutation vad gäller testa­mentets villkor för den fasla egendomens bevarande och utökande.

Justitiekanslern konstaterar all testamentsvillkoren omöjliggör en sådan planerad försäljning av mark som utredningen föreslagit. Utredningens tolkning av testamentsvillkoren i nämnda del kan inte godtas. I själva verket, säger justitiekanslern, förefaller del som om även utredningen är tveksam till sin egen tolkning. Detta framgår genom att utredningen före­slår en permulalion. En sådan vore inle nödvändig därest utredningens tolkning av testamentsvillkoren vore riklig. Vidare torde det under alla förhållanden kunna sättas i fråga om det vore lämpligt att få till stånd en permutation vars enda motiv är all finansiera en del av den kostnad som enligt utredningen är nödvändig om staten mottager egendomen.

Kammarkollegiet anför all del med hänsyn till villkoret all staten skall behålla och om möjligt utöka Huseby egendom skulle kunna hävdas att starka skäl måste föreligga för permulalionsmedgivande all sälja delar av den fasta egendomen. Av utredningen framgår emellertid att uthyrningen av de torp och ulgårdar, som utredningen anser bör säljas, lämnat dåligt ekonomiskt utbyte. Kollegiet bedömer vidare att dessa byggnader med omgivande tomtmark rimligen saknar betydelse för möjligheten att uppfyl­la huvudsyftet med donationen. Om del visar sig ekonomiskt nödvändigt att torpen och utgårdarna säljs för alt stiftelsen skall kunna verka enligt huvudavsiklen med donators förordnande, bör den föreslagna permuta-lionen vara möjlig.

3   De ekonomiska förutsättningarna

Utredningen har bedömt att elt övertagande av Huseby på sikt ulan tvekan bör vara ekonomiskt fördelaktigt för staten. För att finansiera nödvändiga investeringar saml under en övergångsperiod möjliggöra drift och förvaltning av egendomen erfordras ell kapitaltillskott på drygt 3,5

Prop. 1981/82:104

13

milj. kr. Delvis kan kapilallillskollel finansieras genom försäljning av vissa torp och sommarstugor. Som en sista utväg nämner också utredningen rhöjlighelema av alt försälja befintligt lösöre.

JustUiekanslern ställer sig mycket tveksam lill de ekonomiska kalkyler utredningen presenterat och bedömer med hänsyn till testamentsvillkoren behovet av kapitaltillskott som betydligt större än som angivits.

KammarkoUegiet har gjort ett anlal kalkyler över vilka ekonomiska konsekvenser ell övertagande av Huseby enligl utredningens förslag skulle kunna fä enligt olika alternativ.

Ell statligt lån pä 3 550000 kr. - ränte- och amorteringsfritl under lio år skulle med en räntesals enligt dagens nivå för statens utlåningsränla på 10,75% med ränta på ränta ge upphov till en skuld på 9,9 milj. kr. Kollegiet bedömer med utgångspunkt i utredningens ekonomiska kalkyler all den föreslagna stiftelsen borde ha förutsättningar all lösa länet.

Kammarkollegiet visar också att eftersom räntan för den statliga upplå­ningen f.n. är 13,5% innebär en tillämpning av statens utlåningsränla en statlig räntesubvention. Den lilllänkla stiftelsen torde enligt kollegiet kom­ma alt bli skyldig att erlägga arvsskatt, åtminstone enligl klass III i 28 § arvsskaltelagen. Arvsskallen kan då beräknas till 1250000 kr. Kollegiet erinrar också om att staten kan medge befrielse eller nedsättning av arvs­skallen. Om leslamenlsförordnandel förfaller och egendomen i stället till­faller arvingen kan, beräknar kollegiet, skatten enligl klass II uppskattas lill 2840000 kr.

Byggnadsstyrelsen tillstyrker ett statligt mottagande av Huseby, efter­som utredningens kalkyler visar del ekonomiskt fördelaktiga däri. När del gäller försäljningen av bostadsfasligheler förutsätts att byggnadsstyrelsens kompelens på området utnyttjas.

Lantbruksnämnden i Kronobergs län vill i sammanhanget peka på utred­ningens kalkyler, som vad gäller jordbrukets framtida förräntning, bygger på utgångspunkter som gäller för domänverket. Enligt lantbruksnämnden bör ell ställningstagande i den delen anstå lill den nya Husebyförvallning-en börjat fungera. Vidare anser styrelsen all den föreslagna försäljningen av torpställen är försvarbar, om de genom försäljningen influtna medlen användes lill angelägna investeringar på egendomen. Skogsvårdsstyrelsen i Kronobergs län anför att även om upprustningen av byggnadsbeståndet och jordbruket kommer att kräva betydande investeringar under de när­maste åren kan man räkna med all egendomen som helhet på sikt kommer alt få en tämligen god ekonomi - i första hand beroende på all överskottet från skogen successivt kommer all öka.

Utredningen har förutsatt att upprustningen av fastigheterna runt Hu­seby skulle ske i AMS' regi och således ej belasta den ekonomiska kalky­len. Länsarbetsnämnden i Kronobergs län har för sin del bedömt möjlighe­ten all få av utredningen i sammanhanget aktualiserade upprustningar utförda som beredskapsobjekt som mycket goda.

Prop. 1981/82:104

14

Länsstyrelsen i Kronobergs län bedömer det nödvändigt med ell högre kapilallillskoll än vad utredningen föreslagit. När staten övertar en gåva vars värde uppskattas till över 20 milj. kr. bör enligl länsstyrelsen staten också vara beredd all tillskjuta likvida medel som behövs för

nödvändiga investeringar i jord- och skogsbruk

att ulföra omedelbart behövliga underhållsåtgärder på byggnader och anläggningar som bedöms omistliga från kulturhistorisk synpunkt

att bevara och ordna samlingarna, varvid särskill bör beaktas att medel bör avsättas för katalogisering och skyddad beväring av gårds- och bruksarkivel

alt den tillträdande förvaltningen i starten fär elt rörelsekapital, som gör del möjligt för denna alt inom rimlig lid förverkliga testators intentioner. Den diskuterade försäljningen av torp och lösöre bör enligl länsstyrelsen

1. v. ej komma lill stånd. För all ge utrymme för oförutsedda kostnader och ett rimligt driftkapital i den nya förvaltningens inledningsskede, bedömer vidare länsstyrelsen all del föreslagna resurstillskottet i form av lån om 3550000 kr. bör justeras uppåt lill 4 milj. kr.

Stiftelsen Smålands museum understryker viklen av alt brukels inventa­rier och samlingar bevaras, att medel ställs lill förfogande för uppordning och katalogisering samt alt godset hålls samman.

Enligl kommunstyrelsen i Alvesta kommun skall erforderligt kapitalbe­hov helt läckas genom tillskjutande av statliga medel. Kommunstyrelsen delar inle utredningens uppfattning all huvuddelen av befintliga torp och ulgårdar bör säljas för all finansiera investeringar i övriga delar av egendo­men.

4    Förvaltningen

Utredningen föreslår alt vid del statliga övertagandel av Huseby förvalt­ningen av egendomen bör handhas av en särskild stiftelse. Utredningen förutsätter att stiftelsen uppdrar ål domänverket att sköta skogsbruket saml att jordbruket även fortsättningsvis kommer att utarrenderas.

Av de remissinstanser som tar upp frågan om förvaltningsformen är samtliga positiva lill att en stiftelse bildas med undanlag av justitiekanslern och domänverket.

Enligl justitiekanslerns mening torde del med hänsyn lill innehållet i testamentet inte vara möjligt att tillskapa en stiftelse på säll utredningen föreslagit. Enligt testamentet skall egendomen tillfalla staten på villkor alt staten behåller den.

Domänverket anser all den del av egendomen som bär upp kultur- och naturmiljön - i första hand slottet med tillhörande park och byggnader -ställs under byggnadsstyrelsens förvaltning. Egendomen i övrigt, dvs. jord- och skogsbruksdelen med byggnader och torp, ställs under domän­verkels förvaltning.

Prop. 1981/82:104

15

Kammarkollegiet har i sill remissvar utvecklat de juridiska förutsätt­ningarna för när en stiftelse kan anses bildad. Kollegiet anser på grund av de anförda juridiska förulsällningarna alt, om staten lar emot leslamenls­förordnandel, delta innebär alt en särskild stiftelse, som är en egen juridisk person, därigenom bildats. Del finns då inle något hinder mol all statens förvaltning av stiftelsen utövas exempelvis på säll utredningen föreslagit genom en särskild styrelse. I sä fall förutsätts att stiftelsen får stadgar som garanterar statens insyn i förvaltningen.

De remissinstanser som i övrigi ställer sig positiva till stiftelseformen framför skilda önskemål om stiftelsens sammansättning. De lokala intres­sena vad gäller skogs- och jordbruk, natur- och kulturvård saml turismen bör vara representerade i stiftelsen.

5    Användningssätt

En huvuduppgift i statlig ägo av Huseby bruk enligt utredningen blir att väl vårda byggnader och miljö i brukningscenlrum. Vidare kan jord- och skogsbruket med en målmedveten och kunnig skötsel ge erfarenheter och rön som gör Huseby lämpligt som demonstrations- och studieobjekt.

Enligl kammarkollegiet bör staten huvudsakligen ha intresse av all bruksmiljön kan behållas, men del ligger även ett visst statligt intresse i all naturvården i Kronobergs län främjas och att Huseby kan drivas som förebild för svenskt skogs- och jordbruk.

Byggnadsstyrelsen anser liksom utredningen all en huvuduppgift för förvaltningen måste vara vård av bruksmiljön och dess kulturhistoriska värden. Del är därför angeläget all erforderliga medel i en framlid avsätts från egendomens avkastning, så all en tillfredsställande vård av miljö och byggnader kan bedrivas.

Skogsstyrelsen anser all del bör ankomma på stiftelsens styrelse all avgöra den praktiska driften av skogs- och jordbruket, framlida tallfröplan-tage och liknande till förvaltningen hörande frågor.

Länsstyrelsen i Kronobergs län fäster slor vikt vid alt bruksmiljö och samlingar kan bevaras och utnyttjas. Exempel på verksamheter som kan komma i fråga i den takt finansieringsfrågan kan lösas är:

vandrarhem i bostadshus i anslutning till bruket

värdshus i någon ekonomibyggnad

museum i huvudbyggnad

bruksmuseum i äldre bruksbyggnader

Krislina Nilssons födelsehem i Snugge kopplat lill samma museiförvall­ning

uthyrning på veckobasis av befintliga torp, administrerat genom vand­rarhemsförvaltningen

kanotcenlrum.

Prop. 1981/82:104

16

Alvesta kommun anser, i likhet med utredningen, att det är angeläget att det till Huseby förläggs verksamheter av olika slag, som kan levandegöra bruket och stimulera lill besök. Man måste dock enligt kpmmunen vara medveten om de intressekonflikter som kan uppstå när det gäller inrikt­ningen på de verksamheter som kan knytas lill Huseby. Det är därför viktigt all en noggrann avvägning görs när program för brukets framtida disposition utarbetas, så all intresset för dess kulturhistoriska värden bevaras.

JustUiekanslern anför att utredningen enligt hans uppfattning inte lagt några egentliga konkreta förslag om Husebys användning. Vad gäller själva slottet och närmast omkringliggande delar finner justitiekanslern det vara osannolikt all man kan finna verksamheter all föriägga lill Huseby som skulle kunna bidra lill ett förbättrat driflresuliat.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982