Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition nr 62

Prop. 1975:62

Nr 62

Regeringens proposition om kilometerskatt för vissa släpvagnar, m. m.;

beslutad den 6 mars 1975.

Regeringen föreslår riksdagen all antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås bl. a. de bestämmelser som behövs för övergången till kilometerskatt den 1 juni 1976 för vissa släpvagnar. Större delen av den specialdestinerade fordonsskatten och hela den särskilda fordonsskatten föreslås bli omvandlade till kilometerskatt resp. särskild kilometerskatt inom ramen för en totalt sett oförändrad skattebelastning pä de berörda släp­vagnarna.

Vidare föreslås alt regeringen bemyndigas att utfärda bestämmelser om distribution av kilometerräknarapparatur genom siatens försorg och om for-donsägamas skyldighet att betala avgift för apparaturen.

Ytterligare föresläs att fordonsskatt för fordon med åriig fordonsskatt över 4 800 kronor skall kunna beräknas för kortare tid än hel kalendermånad i samband med att skatteplikt inträder eller upphör i vissa fall.

Slutligen föresläs vissa ändringar av närmast teknisk och formell natur i vägtrafikskattelagen och i förordningen om särskild vägtratikskatt och en särskild bestämmelse om indrivning av avgift för kilometerräknare m. m. till motorfordon.

1  Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 62

Prop. 1975:62

1 Förslag till

Lag om ändring i vägtiafikskattelagen (1973:601)

Härigenom föreskrives att 2, 12, 16, 20, 21, 30 och 41 §§ saml bilaga I och 2 till vägtrafikskattelagen (1973:601)' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Fordonsskatt utgär för motorfordon, traktor, motorredskap eller släpvagn, om fordonet är eller bör vara registrerat och ej är avslällt (skattepliktigt fordon).

Utöver fordonsskatt utgiir kilome­terskatt för skattepliktig bil, som är inrättad för att drivas med annat drivmedel än bensin eller gasol (kilo-meterskattepliktigt fordon).

2

§

Utöver fordonsskall utgär kilome­terskatt för skattepliktig bil, som är inrättad för att drivas med annat drivmedel än bensin eller gasol samt för skattepliktig släpvagn med skatte­vikt över 3 WO kilogram, som dragés av sådan bil (kilometerskattepliktigt fordon).

Om undantag frän skai:teplikt föreskrives i 6 §.

12 

§

Fordonsskatt utgär för sk;atteär en­ligt bilaga I till denna lag. Skatten utgår för skatteperiod med en fjär­dedel och för kalendermånad med en tolftedel av skatten för hell är. Över­stiger fordonsskatt och särekild for­donsskatt enligt förordningen (1973:602) om särskild vägtrafikskatt i för ett fordon I 500 kronor för helt är utgår fordonsskatt för skattepe­riod.

Fordonsskatt utgär för skatteår en­ligt bilaga I till denna lag. Skatten utgår för skatteperiod med en fjär­dedel, för kalendermånad med en tolftedel och for dag med 1/360 av skatten för helt år. Överstiger for­donsskatt och särskild fordonsskatt enligt lagen (1973:602) om särskild vägtrafikskatt för ett fordon 1 500 kronor för helt år utgär for­donsskatt för skatteperiod.

' Rubriken enligt 1974:869. ' Senaste lydelse 1974:869.

Prop. 1975:62

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Föreligger skatteplikt för fordon under del av kalendermånad, utgår fordonsskatt för hela månaden.

Föreligger skatteplikt för fordon under del av kalendermånad, utgår fordonsskatt för hela månaden. Vad nu sagts gäller dock icke ifråga omför-don, för vilket fordonsskatt och sär­skild fordonsskatt uppgår till minst 4 800 kronor för helt skatteår, för den kalendermånad under vilken skatte­plikt första gången inträder för fordo­net eller skatteplikt upphör av annan anledning än avställning. Har sådant fordon varit avställt avräknas eller återbetalas fordonsskatt för avställ­ningstiden om denna omfattat minst 15 dagar eller om fordonet övergått till ny ägare under avställningstiden. Fordonsskatt eriägges före ingången av skatteår eller skatteperiod. Re­geringen lår medge undantag härifrån för grupp av fordon.

16 §'

Skattepliktigt fordon får ej brukas, om till betalning förfallen fordons­skatt ej erlagts för det innevarande och det närmast föregående skatteå­ret. Detta gäller ej i fråga om skatt som åvilar tidigare ägare av fodonet och som fastställts genom beslut om eflerbeskaltning enligt 24 §.

Skattepliktigt fordon får ej bmkas, om till betalning förfallen fordons­skatt ej eriagts. Detta gäller ej i fråga om skatt som avser tid före det när­mast föregående skatteåret eller ej heller ifråga om skatt som åvilar tidi­gare ägare av fordonet och som fast­ställts genom beslut om eflerbeskatl-ning enligt 24 §.

20 

§

'

Skattskyldig i fråga om kilometer­skatt är, om ej annat följer av andra stycket, den som ägde fordonet vid ingången av den kalendermånad un­der vilken skatten skall betalas.

Skattskyldig i fråga om kilometer­skatt är, om ej annat följer av andra stycket, den som ägde fordonet vid ingången av den kalendermånad un­der vilken skatten skall betalas eller skulle ha betalats. I fråga om kilometerskatt som fastställes genom beslut enligt 24 eller 25 § är den skattskyldig som ägde fordonet under den tid skatten avser. 1 fråga om kilometerskatt för skalteperiod under vilken fordon avregi-

' Senaste lydelse 1974:869. ' Senaste lydelse 1974:869.

Prop. 1975:62

i

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

strerats eller eljest av annan anledning än avställning upphört att vara skat­tepliktigt är den skattskyldig som dä ägde fordonet.

21 § Kilometerskattepliktigt fordon får ej bmkas

1.   om de föreskrifter i fräj?a om kilometerräknarapparatur, vilka meddelats

 i denna lag eller med stöd därav, ej iakttagits,

2. om föreskriven uppgift för beräkning av kilometerskatt ej lämnats,

3. om till betalning förfallen kilo­meterskatt ej eriagts för det inneva­rande och det närmast föregående skatteåret.

Vad som sägs i första stycket un­der 3 gäller ej i fråga om skatt som åvilar tidigare ägare av fordonet och som fastställts genom beslut om efterbeskattning enligt 24 eller 25 §.

3. om till betalning förfallen kUo­meterskatt ej eriagts.

Vad som sägs i första stycket un­der 3 gäller ej i fråga om skatt som avser tid före det närmast föregående skatteåret och ej heller ifråga om skatt som åvilar tidigare ägare av fordonet och som fastställts genom beslut om efterbeskattning enligl 24 eller 25 §.

30 § I den mån ej annat följer av denna lag äger 4, 9, 12-15, 22 och 49 §§ lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning motsva­rande tillämpning i fråga om förfarandet enligt denna lag. Vad bestäm­melserna innehåller om deklaration gäller i stället uppgift, som skall lämnas enligt särskilda föreskrifter och ligga till gmnd för päföring eller fastställelse av skatt.

Vad i uppbördslagen (1953:272) stadgas om indrivning, avkortning och avskrivning av skatt skall i till­lämpliga delar gälla fordonsiikatt och kilometerskatt. Vid äterbetaJning av skatt skall avräknas endast sådan till betalning förfallen fordonsskatt eller kilometerskatt som ej erlagts och restavgift som belöper pl sådan skatt.

Införsel enligt införaellagen (1968:621) får äga mm vid indrivning av fordonsskatt, kilometerskatt och restavgift.

Vad i uppbördslagen (1953:272) stadgas om indrivning, avkortning och avskrivning av skatt skall i till-lämpliga delar gälla fordonsskatt, kilometerskatt, skattetillägg och för­seningsavgift. Vid återbetalning av skatt skall avräknas endast sådan till betalning förfallen fordonsskatt eller kilometerskatt som ej eriagts och restavgift som belöper pä sådan skatt.

Införsel enligt införsellagen (1968:621) får äga mm vid indrivning av fordonsskatt, kilometerskatt, re­stavgift, skattetillägg och försenings­avgift.

'Senaste lydelse 1974:869. 'Senaste lydelse 1974:869.

Prop. 1975:62

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

För fordon som använts utom riket återbetalas fordonsskall och avräknas kilometerskatt enligt särskilda bestäm­melser.

41 §'

Har kilomeierskaitepliktig buss, lastbil eller släpvagn använts utom ri­ket återbetalas fordonsskatt,/o/- varje dygn under vilket fordonet har använts utom riket med ett belopp som motsva­rar tre procent av skatten för den må­nad under vilken användningen skett.

Har kilometerskattepllktig lastbil, buss eller släpvagn använts utom riket avräknas kilometerskatt som belöper på körsträckan i utlandet. Motsvaran­de gäller ifråga om kilometerskatte-pliktig personbil som använts utom ri­ket i annat land än Norge.

Som förutsättning för återbetalning eller avräkning enligt första eller andra stycket gäller att meddelade föreskrif­ter i fråga om lämnande av uppgifter i samband med användning utom riket iakttagits.

Denna lag träder i kraft, såvitt avser 12 och 20ij!!, den 1 juli 1975 och i övrigt den 1 juni 1976.

I samband med ikraftträdandet iakttages följande. Kungörelsen (1973:782) om nedsättning av fordonsskatt för lastbilar upphör atl gälla vid utgången av juni 1975 utom i fråga om förhållanden som hänför sig lill tiden dess­förinnan. Har fordon avslällts efler den 15 juni 1975 och är det alltjämt avslällt vid ingången av juli 1975 gäller de nya bestämmelserna i 12 § för sådant fordon.

Senaste lydelse 1974:869.

Prop. 1975:62

Bilaga 1 till väBtrafikskatteliigen(1973:601)r

Fordonsskatt

Fordonsslag

Skaltevikt kilogram

Skatt, kronor

gmndbelopp

tilläggsbelopp   för varje helt hundra­tal kilogram över den lägsta vikten i klassen

A Motorcyklar

1 Tvähjulig motorcykel

0-

75

45

-

utan sidvagn

76-

60

0

2 Annan motorcykel

0-

90

0

B Personbilar

0-

900

165

0

901-

207

42

C Bussar

1 Buss som är inrättad

0-

1600

165

0

för drift endast med

1601-

3000

203

38

bensin eller gasol

:)001-

711

14

2 Annan buss

0-

1600

165

0

1 601 -

3000

203

38

:)ooi-

7000

721

24

7 001-

10000

1693

30

10001-

30 000

2 783

46

30001-

11959

22

D Lastbilar

1  Lastbil som är inrättad

0-

1600

165

0

för drift endasl med

1601-

3000

204

39

bensin eller gasol

:iooi-

726

15

2 Annan lastbil

2.1 med anordning för

påhängsvagn

med tvä hjulaxlar

0-

1600

165

0

1601-

3000

204

39

JOOl-

7000

730

19

7 001-

10000

1505

34

10 001-

15000

2 552

61

1:5 001-

20 000

5618

77

20 001-

9411

20

med tre eller Uera

0-

1600

165

0

hjulaxlar

1601-

3000

204

39

:) 001 -

8000

733

22

8 001 -

12000

1844

33

i:2 00i-

18000

3 182

51

18 001-

27 000

6 254

63

27001-

11881

20

'Senaste lydelse 1974:869.

Prop. 1975:62

7

Fordonsslag

Skattevikt, kilogram

Skatt, kronor

grundbelopp

tilläggsbelopp  för varje helt hundra­tal kilogram över den lägsta vikten i klassen

2.2 utan anordning för

påhängsvagn

med tvä hjulaxlar

0-   1600

165

0

1601-  3 000

204

39

3001-  6000

729

18

6001-10000

1282

31

10001-14 000

2 541

50

14001- 17000

4 579

88

17001-20 000

7 227

96

20 001-

10037

26

med tre eller fyra

0-   1600

165

0

hjulaxlar

1601-  3000

204

39

3001-  6000

728

17

6001- 11000

1248

27

11001- 15000

2616

45

15 001- 18 000

4 447

76

18001-27 000

6 725

74

27 001 -

13 333

22

E Traktorer och

motorredskap

1 Trafiktraktor och regi-

0-   1300

300

0

strerat motorredskap

1301-   3000

345

45

3001-   7000

1 140

75

7 001-

4 200

135

2 Traktor klass 11

0-   2 500

120

0

2 501-

180

0

F Släpvagnar

1 Släpvagnar med skalte­vikt högst 3000 kilogram

pähängsvagn

0-1001-

1000 3000

180 205

0

25

annan släpvagn

0-1001-

1000 3000

120 137

0

17

2 Släpvagnar  med  skatte­vikt över 3 000 kilogram, som dragés uteslutande av bensin-eller gasoldrivet mo­torfordon'

2.1 pähängsvagnar med en hjulaxel

3001-

693

13

med tvä eller flera hjulaxlar

3 001-13001-

13000

690 1680

10 0

' Dragés släpvagn även av kilometerskattepliktigt fordon utgår skatt enligt 3. Dragés släpvagn även av trafiktraklor eller registrerat motorredskap utgär skatt enligt 4.

Prop. 1975:62

8

Fordonsslag

Skatievikl, kilogram

Skatt, kronor

grundbelopp

tilläggsbelopp  för varje hell hundra­tal kilogram över den lägsta vikten i klassen

2.2 andra släpvagnar med en hjulaxel med tvä hjulaxlar

med tre eller flera hjulaxlar

3 001-

3 001-13 000 13 001-

3001- 13 000 13001-

469 467 1 160 465 960

9

7 0 5 0

3 Släpvagnar med  skalte­vikt över 3 000 kilogram, som dragés av kilometer­skattepliktigt fordon 3.1 pähängsvagnar

med en hjulaxel

3001-  4500

400

11

4501-  6000

600

11

6 001-   8 000

850

13

8 001-

1200

19

med två eller flera

3 001-  4 500

400

7

hjulaxlar

4 501-  6000

550

7

6 001-   8 000

725

8

8001- 10000

950

13

10001-14000

1425

20

14001- 18000

2 500

23

18 001-19 000

3 748

28

19001-23000

4000

0

23 001 - 28 000

4 650

0

28001-

5 300

0

3.2 andra släpvagnar

med en hjulaxel

3001-   5000

270

7

5 001-   8 000

485

8

8 001-

775

14

med tvä hjulaxlar

3 001-   5 000

265

5

5001-  8000

435

6

8001-11000

650

9

11001-14000

1 100

13

14001- 17000

1660

16

17 001-

2 300

19

med tre eller flera

3001-   5000

250

5

hjulaxlar

5001-  8000

400

5

8001-11000

600

5

11001-14000

900

6

14001-17000

1275

9

17 001-20000

1700

11

20001-25 000

2 225

13

25 Ml-30 000

3 250

17

30001-32000

4 451

21

321501 - 35 000

4 850

0

35001-40000

5 200

0

40001-

5 575

0

Prop. 1975:62

9

Fordonsslag

Skaltevikt, kilogram

Skatt, kronor

grundbelopp tilläggsbelopp för varje helt hundra­tal kilogram över den lägsta vikten i klassen

4 Släpvagnar med skalte­vikt över 3 000 kilogram, som dragés av trafiktraklor eller registrerat motorred­skap' 4.1 pähängsvagnar

med en hjulaxel

3 001-  4 500

843

23

4 501-   6000

1329

24

6001-   8000

1866

31

8 001-

2 668

48

med två eller flera

3001-  4 500

838

18

hjulaxlar

4 501-   6 000

1209

19

6001-   8000

1604

19

8001-10000

2 142

37

10001- 14000

3 367

52

14001- 18000

6041

66

18001- 19000

9313

73

19 001-23 000

9 995

25

23 001 - 28 000

12 301

16

28 001-

14431

16

4.2 andra släpvagnar

med en hjulaxel

3 001-   5 000

564

17

5001-   8000

1034

17

8 001-

1695

33

med två hjulaxlar

3001-   5000

559

12

5001-   8000

929

12

8001- 11000

1436

24

11001- 14 000

2 543

36

14001- 17000

3991

44

17001-

5 680

53

med tre eller flera

3001-   5000

557

10

hjulaxlar

5001-   8000

887

10

8001- 11000

1327

15

11001-14000

2 159

22

14001-17000

3 188

31

17 001-20000

4 485

38

20001-25 000

5 993

46

25 001-30000

9027

60

30001-32 000

12 749

62

32 001-35 000

13 952

25

35 001-40 000

15 423

16

40001-

16 943

16

' Dragés släpvagn även av kilometerskattepliktigt fordon utgår skatt enligt 3. 1* Riksdagen 1975. I saml. Nr 62

Prop. 1975:62

10

Bilaga 2 till vägtrafikskattelagen (1973:601)'

Kilometerskatt

Fordonsslag

Skaltevikt, kilogram

Skatt,

öre för 10 kilometer

grundbelopp

tilläggsbelopp   för varje helt hundra­tal kilogram över den lägsta viklen i klassen

1 Personbil

0-     900 901-

33,5 36,5

0 3,0

2 Buss och lastbil

0-   1600 1601-

37,9 38,3

0 0,4

3 Släpvagnar med skatte­vikt över 3 000 kilogram, som dragés av kilometer­skattepliktigt fordon

med en hjulaxel

3001-   8000

35,7

0,1

8001-

40,7

0,3

med tvä hjulaxlar

3 001-  8 000

34,8

0

8001- 11000

35,0

0,2

111 001 - 14 000

47,0

0,3

114 001- 17 000

60,5

0,3

17 001-

72,2

0,3

med tre eller flera

3001-   8000

33,2

0

hjulaxlar

8001- 11000

33,3

0,1

11001-14 000

40,3

0,2

1.4 001- 17 000

50,4

0,2

17001-20000

59,1

0,2

;!0 001-25 000

69,0

0,2

25 001-30000

84,6

0,2

30001-35 000

100,5

0,2

35 001-40000

113,3

0,2

ilOOOl-

126,4

0,2

* Senasle lydelse 1974:849.

Prop. 1975:62

11

2 Förslag till

Lag om ändring i förordningen (1973:602) om särskild vägtrafikskatt

Härigenom föreskrives i fråga om förordningen (1973:602) om särskild

väglrafikskatt dels all i 4 § ordet "förordning" skall bytas ul mot lag, dels all rubriken lill förordningen, 2 och 3 §§ samt bilagan lill förordningen

skall ha nedan angivna lydelse.

Lag om särskild vägtrafikskatt

Nuvarande lydelse

Särskild fordonsskall utgår för tra-fiktraktor och motorredskap, som inrättats för brännoljedrift, saml för släpvagn över tre tons skaltevikt, som dragés av fordon som är kilome­terskattepliktigt enligt vägtrafikskatte­lagen (1973:601) eller enbart av trak­tor eller motorredskap, om fordonet är fordonsskatleplikligl enligt nämn­da lag.

2

§

'

Föreslagen lydelse

Särskild fordonsskatt ulgår för tra­fiktraklor och motorredskap, som inrättats för brännoljedrift, saml för släpvagn över tre tons skaltevikt, som dragés enbart av traktor eller motorredskap, om fordonet är for-donsskallepliktigl enligt vägtrafik­skattelagen (1973:601).

3

§

-

Särskild kilometerskatt ulgår för motorfordon, som är inrättat för brännoljedrift och som är kilometer­skattepliktigt enligt vägtrafikskatte­lagen (1973:601).

Särskild kilometerskatt utgär för motorfordon, som är inrättat för brännoljedrift och för släpvagn, alU under förutsättning att fordonet är kil­ometerskattepliktigt enligl vägtra­fikskattelagen (1973:601).

Denna lag träder i kraft den 1 juni 1976. Äldre beslämmelser gäller fort­farande i fråga om förhällande som hänför sig lill tiden före ikraftträdandet.

Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till förordningen (1973:602) om särskild vägtrafikskatt skall hänvisningen från ikraftträdandet av denna lag i stället avse lagen (1973:602) om särskild vägtrafikskall.

' Senaste lydelse 1974:869 (övergängsbesl.). ' Senaste lydelse 1974:869 (övergängsbesl.).

Prop. 1975:62

Bilaga till lagen (1973:602) om särskild vägtraFikskatt

SärskUd fordonsskatt

12

Fordonsslag

:;kauevikt.

Skati,

kronor för helt skatleär

kilogram

grundbelopp

tilläggsbelopp  för

varje helt hundra-

tal kilogram över

den lägsta vikten 1

klassen

A Tranktraktor och regi-

0-   1300

40

0

strerat motorredskap

1301-   3 000

46

6

3001-   7000

152

10

7 001-

560

18

B Släpvagnar

1 Pähängsvagn

3001-   4500

16

1

4 501-   8000

32

2

8001- 10000

104

4

10001- 14000

186

6

14 001- 18 000

428

8

18001-23 000

750

10

23001-28 000

1247

7

28 001-

1 597

7

2 Annan släpvagn

3001-   5000

15

0

5 001-   8 000

21

1

8001-11000

53

3

11001- 14000

144

4

14001- 17000

265

5

17 001-20 000

417

7

20001-25 000

629

9

25 001-30000

1080

10

30 001-35 000

1580

10

35 001-40 000

2 077

7

40001-

2 427

7

SärskUd kilometerskatt

Fordonsslag

Skattevikt,

Skatt,

öre för 10 kilometer

kilogram

grundbelopp

tilläggsbelopp  för

varje helt hundra-

tal kilogram över

den lägsta vikten i

klassen

1 Personbil

0-     900

8,1

0

901-

8,4

0,3

2 Buss och lastbil

0-   1600

15,9

0

1601-

16,1

0,2

3 Släpvagn

3001-  8000

2,00

0

8 001-

2,20

0,08

Prop. 1975:62

13

3 Förslag till

Lag om nedsättning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m. m.

Härigenom föreskrives följande.

1

§ Beteckning som användes i denna lag har samma betydelse som i väg­trafikskattelagen (1973:601).

2

§ Länsstyrelse prövar fråga om nedsättning av eller befrielse frän fordons­skatt enligt vägtrafikskattelagen (1973:601) eller särskild fordonsskall enligl lagen (1973:602) om särskild väglrafikskatt för traktor, motorredskap och släpvagn till traktor eller motorredskap. Länsstyrelse prövar också fråga om medgivande aii traktor, som enligt 11 § vägtrafikskattelagen skall höra lill klass 1, hänföres lill klass 

II.

Traktorer och motorredskap

3

§ I fråga om traktor som tillhör klass I enligt vägtrafikskattelagen (1973:601) och motorredskap nedsättes fordonsskatten och den särskilda fordonsskatten for det senaste skatteåret till hälften av det belopp som annars skulle utgått, om det visas att fordonet under nämnda är använts för transport på allmän väg sammanlagt högst 300 mil. Skatten för fordonet lår dock ej nedsättas till lägre belopp än som skulle ha utgått för traktor av mot­svarande skaltevikt i klass II. Har fordonet innehafts under endast en del av det senaste skatleåret, sker nedsättning i samma mån av den på in­nehavstiden belöpande skatten, om fordonets användning för transport pä allmän väg under denna tid omräknad till helt skatteår avsett en vägsträcka av högst 300 mil. Nedsättning får dock ej ske med belopp som understiger tio kronor.

4

§ Användes registrerad traktor som tillhör ambulerande tivolirörelse eller annan liknande verksamhet på allmän väg huvudsakligen för att transportera släpvagnar som tillhör verksamheten mellan järnvägsstation eller hamn och uppställningsplats eller motsvarande och sker annan transport av släpvag­narna normalt med annat transportmedel, hänföres traktorn till klass 11 enligt vägtrafikskattelagen (1973:601). Motsvarande gäller i fråga om re­gistrerad traktor som användes för enstaka, korta transporter på allmän väg, om traktorns användning i övrigt är begränsad till transporter inom järnvägs-eller fabriksområde eller liknande avgränsat område.

Medgivande enligt första stycket får avse det senaste eller det nästkom­mande skatteåret.

5 § Länsstyrelse prövar ej fråga om nedsättning av eller befrielse från for­

donsskatt för traktor som tillhör klass II enligt vägtrafikskattelagen

(1973:601).

Prop. 1975:62

14

Släpvagnar

6 § Om del visas atl registrerad släpvagn lill traktor eller molorredskap underdel senasle skalleåret använts för transport på allmän väg sammanlagt högst 3 000 mil, nedsättes skatten för släpvagnen enligl vägtrafikskattelagen (1973:601) och lagen (1973:602) om särskild väglrafikskatt för del år an­vändningen avser på sätt framgår av följande labell.

Vägsträcka, mil för år

Nedsättning sker till

Ej över 300

Över 300 men ej över 3 000

25 % av skatten för år, dock lägst 90 kr.

50 % av skatten för år, dock lägst 120 kr.

Har fordonsskatt eller särskild fordonsskall återbetalats i annan ordning, skall vid beräkning av skallenedsättning enligl denna lag skallen för år minskas med vad som sålunda redan återbetalats.

Har släpvagn innehafts under endast en del av del senasle skalleåret sker nedsättning i samma mån av den på innehavsliden belöpande skallen, om släpvagnens användning på allmän väg under denna tid omräknad till hell skalteår avsett en vägsträcka av högst 3 000 mil. Nedsättning får dock ej ske med belopp som understiger tio kronor

Gemensamma bestämmelseir

7

§ Fråga som avses i 2 § prövas efler ansökan av den som varil eller kan antagas vara registrerad ägare till fordonet under den tid ansökan avser.

8

§ Ansökan göres skriftligen hos länsstyrelsen i del län där fordonels ägare har sin adress enligl bilregistret vid utgången av den tid ansökan avser eller, om ansökningen avser kommande skatteår, när ansökan göres. An­sökningshandlingen skall ha kommit in lill länsstyrelsen inom tre månader efter utgången av det skatteår ansökningen avser, eller, om ansökningen avser kommande skatteår, senast två månader före det skatteår ansökan avser. Har ansökan ej kommit in inom rätt tid, upptages den ej till prövning.

Ansökningshandlingen skall innehålla uppgift om ägarens fullständiga namn och adress saml registreringsnummer för det fordon ansökningen avser. Vid ansökan i fråga som avses i 3 eller 6 § inges körjournal eller annan liknande handling varav skall framgå det anlal dagar som fordonet använts för transport på allmän väg under den tid ansökningen avser och den vägsträcka som därvid lillryggalagts.

Innehar sökanden minst tio på honom registrerade släpvagnar, kan

Prop. 1975:62

15

länsstyrelsen medge att uppgifler i körjournal eller liknande handling som grundas pä tillföriitiig väglängdmätare eller på särskild statistik över for­donets transporter på allmän väg hänför sig till vecka eller, när särskilda skäl föreligger, till kalendermånad.

9 § Talan mot länsstyrelses beslul enligt denna lag föres hos kammarrätt

genom besvär.

10      § Har oriktig uppgift som sökanden lämnat lett till nedsättning eller

återbetalning av skall med för högt belopp, är han skyldig alt goltgöra stats­

verket vad som härigenom undandragils eller återbetala vad han oriktigt

erhållit.

I fråga om åtgärd för uttagande av undandragen eller oriktigt erhållen skatt enligl första stycket gäller bestämmelserna i vägtrafikskattelagen (1973:601) om eflerbeskaltning i tillämpliga delar.

11      § Den som i ansökningsärende uppsåtligen ellerav grov oaktsamhet läm­

nar oriklig uppgift ägnad atl leda till nedsättning eller återbetalning av skatt

med för högt belopp dömes till böter eller fängelse i högst sex månader,

om ej gärningen är belagd med straff i skattebrottslagen (1971:69).

Denna lag träder i kraft den 1 juni 1976 då kungörelsen (1973:783) om nedsättning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m. m. skall upphöra att gälla.

I samband med ikraftträdandet iaktiages följande.

1.

Beslämmelsema i den upphävda kungörelsen gäller fortfarande i fråga om släpvagn till lastbil såvitt gäller lid före utgången av maj månad 1976. Därvid skall tiden mellan utgången av del skalteår som gått till ända närmast före utgången av maj månad 1976 och sistnämnda lidpunkt anses som ett skatteår.

2.

Ansökan om nedsättning av fordonsskatt för tid som avses i I skall göras senast den 30 september 1976. Bestämmelserna i 6§ tredje stycket kungörelsen äger motsvarande tillämpning för lid som nu sagts.

Prop. 1975:62

16

4 Förslag till

Lag om indrivning av aviiift för kilometerräknare m. m.

Härigenom föreskrives alt 30 § andra stycket vägtrafikskattelagen (1973:601) skall äga tillämpning i fråga om avgift som icke har eriagts enligl kungörelsen (1973:785) om inbetalning av avgift för kilometerräknare m. m.

Denna lag träder i kraft en vecka efter den dag, dä lagen enligt uppgift på den kommit ut från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1975:62

17

FINANSDEPARTEMENTET

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Nor­ling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén.

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Proposition om kilometerskatt för vissa släpvagnar, m. m.

Inledning

Vägtrafikbeskatlningen i Sverige har undergått stora förändringar under de senaste åren. En väsentlig reform har varil övergången frän brännoljeskatt till kilometerskatt för sådana lastbilar, bussar och personbilar som drivs med annat drivmedel än bensin eller gasol, dvs. i praktiken för brännol-jedrivna fonJon av angivna slag. Principbeslut om övergång lill kilome­terskatt fattades av 1971 års höstriksdag (prop. 1971:153, SkU 1971:67, rskr 1971:339). Arbetet med alt förbereda övergången till kilometerskatt anför­troddes en särskild nämnd, kilomelerskallenämnden (KSN).

Vid beskatlningenskullesärskilda,stämplandekilometerräknare användas. 1 prop. 1972:115 föreslogs, alt Kungl. Maj:t skulle bemyndigas alt utfärda föreskrifter om inmontering av kilometerräknare. Vidare föreslogs att kost­naderna för räknarna skulle tas ut direkt av de berörda fordonsägarna. För­slagen antogs av riksdagen (SkU 1972:59, rskr 1972:273). 1 enlighet med beslutet utfärdades kilometerskattekungörelsen (1972:591) med beslämmel­ser bl. a. om skyldighet för fordonsägarna all låta inmontera och besiktiga kilometerräknarapparatur och om leverans av kilometerräknare genom sta­tens försorg.

I prop. 1973:94 togs frägan om den närmare utformningen av kilome-terskatlen upp. De förslag som därvid lades fram antogs av riksdagen (SkU 1973:41, rskr 1973:254). I enlighet härmed har utfärdats dels vägtrafikskat­telagen (1973:601), VSL, och förordningen (1973:602) om särskild vägtra­fikskatt, dels ett flertal kungörelser. Bland kungörelserna kan nämnas kungö­relsen (1973:777) om återbetalning och avräkning av vägtrafikskatt m. m. för fordon som använts utom riket, kungörelsen (1973:783) om nedsättning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m. m. och kungörelsen (1973:785) om inbetalning av avgift för kilometerräknare m. m. Det praktiska och ad-

Prop. 1975:62

18

ministraliva förfarandet liksom uppbördsförfarandel regleras i vägtrafikskat­tekungörelsen (1973:776).

I prop. 1974:164 föreslogs, all kilometerskatt skulle införas den I juni 1976 för släpvagnar som drar, av brännoljedrivna motorfordon och har en totatvikt över 3 ton. Riksdagen beslutade i enlighet med propositionen (SkU 1974:59, rskr 1974:385).

I prop. 1974:164 redovisades del avtal som träffats mellan KSN och AB Samefa om tillverkning och leverans av kilometerräknare till släpvagnar. I detla hänseende får jag hänvisa till nämnda proposition (s. 30). Därefter har KSN den 12 november 1974 träflåt ell avtal med AB Samefa om dist­ribution av kilometerräknare till släpvagnar. Bolaget åtar sig enligl avtalet all distribuera kilometerräknarapparatur till släpvagnar som dras av kilome-terskalleplikliga fordon och har en lolalvikl över 3 ton. Distributionen skall omfatta släpvagnar som den 1 juni 1975 är registrerade och inle avställda. Apparaturen består av stämplande kilometerräknare för navmontering, fäst­anordning med tillhörande skruvförband och erforderiiga lälningsdetaljer, skyddsanordning för räknaren saml material för plombering av utrustningen.

KSN svarar för atl AB Samefa genom bilregistemämnden flr uppgifler om de släpvagnar som skall omfattas av distributionen. Distributionen skall ske så all ca 1/5 av del totala behovet av ulruslningssatser distribueras varje månad under perioden augusti-december 1975. Om möjligt skall dist­ributionen under augusti omfatta fordon med registreringsnummer som slutar på 1 eller 2, distributionen under september fordon med slutsiffra 3 eller 4 etc.

Distributionskostnaden för varie utruslningssals anges i avtalet till 59 kronor exkl. mervärdeskatt. Denna kostnad är inte indexreglerad.

Distributionsavtalet har godkänts av Kungl. Maj:l den 15 november 1974.

I en till finansdepartementet inkommen skrivelse har Motorbranschens riksförbund anhållit om kortare beskatlningslid för tyngre fordon. Över skri­velsen har efter remiss yttranden avgivils av riksskatteverket, bilregister­nämnden, länsstyrelserna i Stockholms, Malmöhus, Hallands, Göteborgs och Bohus, Värmlands, Jämtlands och Norrbottens län samt av Svenska Busslrafikförbundet och Svenska Akeriförbundel. Länsstyrelsen i Malmöhus län har bifogat yttrande av Malmöhus läns åkeriförening. Länsstyrelsen i Hallands län har bifogat yttranden av Hallands Akeriförening, Hallands läns taxiförbund. Södra Sveriges grävmaskinsförbund och Västra Sveriges busstrafikförening. Länsstyrelsen i Norrbottens län har bifogat yttrande av Norrbottens åkeriförening.

Gällande vägtrafikbeskattning m. m.

Nuvarande vägtrafikbeskatining är i väsentliga delar utformad som en kombination av en fast och en röriig - köriängdsberoende - skatt. Den fasta skatten, fordonsskallen, ulgår med visst belopp för hell skatteår eller.

Prop. 1975:62

19

i fråga om tyngre fordon, för var och en av fyra skalleperioder under elt skatteår. Den köriängdsberoende skatten utgår i fråga om lastbilar, bussar och personbilar, som drivs med annal drivmedel än bensin eller gasol, i form av kilometerskatt och för bensin- eller gasoldrivna fordon i form av skatt på bensin eller gasol. Kilomelerskatlen utgör en ersättning för tidigare utgående beskattning av brännolja. Skattepliktiga fordon, vars användning orsakar förbrukning av brännolja och som inte är kilometerskalleplikliga beläggs i stället med särskild fordonsskatt enligt förordningen (1973:602) om särskild väglrafikskatt. Detla gäller irafiklraktorer, registrerade molor­redskap och släpvagnar över tre lons lolalvikl, som dras av kilometerskat­tepliktigt fordon eller av traktor eller motorredskap. Atl släpvagnarna be­lastas med särskild fordonsskatt hänger samman med all deras användning orsakar ökad bränsleförbrukning hos dragfordonel utan alt denna förbmk­ning, sedan skatten på brännolja lagils bort, beskallas. Av samma skäl, höjdes fordonsskatten enligl VSL på dessa släpvagnar den 1 januari   1974.

Vidare göres skillnad mellan skatt som är avsedd all läcka kostnader för väg- och vägtrafikväsendet och andra skatter. Till de förra räknas väg­trafikskatt enligl VSL, bensinskall enligl förordningen (1961:372) om ben­sinskatt och gasolskall enligl förordningen (1964:352) om gasolskall. Till de senare räknas skatt enligl förordningen (1973:602) om särskild väglra­fikskatt och skall på bensin, brännolja och gasol enligl förordningen (1957:262) om allmän energiskall.

Beträffande väglrafikbeskallningens utformning i övrigi lorde jag i detla sammanhang kunna hänvisa lill prop. 1973:94 med förslag lill den nu gäl­lande lagstiftningen på området.

Kilometerskatt för släpvagnar

Enligt 1974 års principbeslut skall kilometerskall införas den I juni 1976 för vissa släpvagnar i enlighet med vad jag tidigare angivit. Övergången bör enligt min mening ses som en teknisk omläggning av beskattningen. Detta innebär all kilometerskaitens nivå bör avvägas så all skattebelast­ningen för hela del berörda fordonsbeståndet och för olika grupper av fordon blir så långt möjligt oförändrad i förhållande till nuvarande beskattning. För del enskilda fordonet däremot kan förändringar av skattebelastningen uppkomma efiersom kilomelerskatlen i motsats lill den årliga fordonsskatten står i direki relation lill körsträckorna. Jag förordar atl den nu berörda prin­cipen för omläggningen tillämpas.

När det gällerde kilometerskalleplikliga motorfordonen har fordonsskallen behållits på i princip samma nivå som före kilometerskaitens införande. Kilomelerskatlen har ersatt endasl den specialdestinerade brännoljeskallen och den ej specialdestinerade särskilda molorbränsleskalten på brännolja. Bilskalieutredningens förslag i slulbeiänkandet (SOU 1972:42) Vägtrafik­beskatlningen innebar bl. a. alt fordonsskatten skulle hell ersättas med kilo-

Prop. 1975:62

20

meterskatt den 1 januari 1975. Jag uttalade i prop. 1973:94 (s. 73) att jag, i likhet med vissa remissinstanser, fann del vara för tidigt all då la ställning till beskattningens utformning på längre sikt. Frågan borde skjutas på fram­tiden och man borde avvakta erfarenheterna från den begränsade kilome­terskallen från den I januari 1974.

Kilometerskatt har nu tagits ul i mer än ell år. Erfarenheterna hittills är huvudsakligen goda. Jag anser likväl att ytteriigare erfarenheter bör av­vaktas. 1 likhet med vad jag anförde i prop. 1973:94 lorde del vara lämpligt atl en bedömning av frågan görs i samband med alt den fjärde etappen i 1970 års vägtrafikskatterefoim, som enligt planerna skall genomföras den I januari 1977, behandlas.

Mol den bakgrund som nu behandlats tar jag upp frågan om kilome­terskaitens omfattning när del gäller släpvagnarna. Enligl min mening står del klart atl den särskilda fordonsskallen på de berörda släpvagnarna bör ersättas av inle specialdestinerad kilometerskall. För atl uppnå samma effekt som för de kilomelerskatleplikliga motorfordonen skall därutöver den del av den årliga fordonsskatten som motsvarar höjningen den I januari 1974 pä grund av slopandet av brännoljeskatten omvandlas till kilometerskatt.

För släpvagnamas del gälkir dock i viss män andra förhällanden än för motorfordonen. Släpvagnar kan inte användas utan dragfordon. Till ett drag­fordon kan höra tvä eller flera släpvägnar, som används omväxlande. EnUgt kungörelsen (1973:783) om nedsättning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m. m. medges nedsättning för sådan släpvagn till lastbil som under ett skatteår används för transport pä allmän väg sammanlagt högst 3 000 mil. I den män övergång sker till kilometerskatt för de bildragna släpvagnarna minskar behovet av särskild nedsättning.

De nu angivna skälen talar enligt min mening för en längre gående över­gäng till kilometerskatt för släpvagnar än för bilar, även om jag anser att övergång fullt ul lill kilometerskall bör prövas i etl sammanhang för samtliga kilomelerskattepUkliga fordon.

Bestämmelserna om nedsättning av fordonsskatt på släpvagnar till lastbilar innebär att fordonsskatten, varmed avses även särskild fordonsskall, kan sällas ned till lägst 47 % av annars utgående skall. Denna nedsältningsgrad gäller dock endasl de allra tyngsta släpvagnarna och endast om den åriiga körsträckan utgör högst 1 500 mil. För de lättaste fordonen med ärlig kör­sträcka mellan 1 501 och 3 000 mil nedsättes fordonsskallen med endasl 14%.

Jag föreslår med hänsyn lill vad jag nu anfört att kilometerskatten för släpvagnar skall ersätta inte endasl den del av fordonsskatten som motsvarar höjningen den 1 januari 1974 på grund av brännoljeskattens slopande utan också hälften av den älerståei-ide fordonsskatten. 1 kombination med slo­pandet av nedsättningsmöjlighelen kan detla visserligen i något fall leda till en skallehöjning för främsl de tyngsta fordonen när körsträckan är högst I 500 mil för år. Antalet sådana fordon torde dock vara lågt. Å andra sidan

Prop. 1975:62

21

uppkommer en skattesänkning för de lättaste fordonen, för vilka nedsätt­ningen nu är av begränsad omfattning. Jag anser dock atl dessa effekter bör godtas med hänsyn lill de praktiska fördelar som följer av ändringen.

Del kan diskuteras om möjligheten lill nedsättning bör finnas även i fortsältningen för andra laslbilsdragna släpvagnar än kilomelerskatleplikliga sådana. F. n. medges nedsättning om skattevikten överstiger 5 ton för på­hängsvagnar och 11 ton för andra släpvagnar. Antalet laslbilsdragna icke kilomelerskatlepliktiga släpvagnar med högre vikt än nu nämnts är myckel litet, Enligl uppgifler som jag inhämtat utgör antalet sådana släpvagnar endasl några tiotal. Jag anser därför att nedsällningen för laslbilsdragna släpvagnar bör slopas helt. Kungörelsen bör därvid göras om till lag. För­faltningsförslag i enlighet härmed har upprättats inom finansdepartementet.

I likhet med vad som gäller i fråga om motorfordon bör kilometerskatt inte utgå när släpvagn används utom riket. Även återbetalning av fordons­skatt bör göras i sådana fall. Enligt nuvarande bestämmelser i kungörelsen (1973:777) om återbetalning och avräkning av väglrafikskatt m. m. för fordon som använts utom riket medges återbetalning av fordonsskatt endasl om släpvagnens skaltevikt överstiger II ton. Av praktiska skäl bör ålerbetal-ningsrällen i fortsättningen avse alla kilomelerskatleplikliga släpvagnar, vil­kel innebär alt viktgränsen kommer all utgöra 3 lon.

De grundläggande bestämmelsema om återbetalning eller avräkning av vägtrafikskall bör föras över från kungörelsen (1973:777) lill 41 § VSL medan det praktiska förfarandet m. m. fortfarande bör regleras i kungörelsen.

Slopandet av skatlenedsältningen i enlighet med vad jag nu förordat skall beslutas av riksdagen. I del sammanhanget bör av samma skäl kungörelsen göras om till lag och i sin helhet beslutas av riksdagen.

Övergången till kilometerskatt föranleder ändringar i VSL och i förord­ningen om särskild vägtrafikskatt. I detta sammanhang vill jag också ta upp en annan fråga. 1 14 § första stycket vägtrafikskattelagen infördes (prop. 1974:164, SkU 1974:59, rskr 1974:385, SFS 1974:869) elt tillägg väsentligen i förtydligande syfte. Tillägget innebär all som skattskyldig skall anses även den som ägde ett fordon vid ingången av uppbördsmånad under vilken skatten skulle ha betalats. Motsvarande tillägg bör göras i 20 § första slyckel. Vidare bör formella ändringar göras i förordningen om särskild vägtrafikskall med hänsyn till den nya regeringsformen.

Förfaltningsförslag i enlighet med vad jag nu anfört har upprättats inom finansdepartementet.

Införandet av kilometerskatt för släpvagnar kräver som jag tidigare har nämnt att släpvagnarna förses med kilometerräknare och därtill hörande utrustning. Den i det föregående nämnda apparaturen har konstruerats sär­skilt med tanke pä släpvagnarna. Räknaren drivs genom en pendelkon-slruktion och inte genom förmedling av vajer Härigenom vinns åtskilliga fördelar, bl. a. åstadkoms ett enklare och i viss mån säkrare funktionssätt jämfört med de nuvarande i marknaden förekommande räknartyperna, där

Prop. 1975:62

22

inte sällan besväriiga vajerdragningar förekommer. Den nya räknarkonslruk-tionen, som är avsedd för navmontering, är också enligl vad jag inhämtat i slor uisträckning användbar för tyngre motorfordon såsom lastbilar och bussar.

En ovillkoriig förutsättning för att reformen skall kunna träda i kraft den 1 juni 1976 i enlighet med principbeslutet är att fordonsägarna dess­förinnan fått tillgång lill räknare och utrustning lill denna och all de fåll tillfälle att låta montera och besiktiga räknarapparaturen.

Räknare till molorfordoneii distribuerades genom statens försorg direki lill fordonsägarna med skyldighet för dem atl senare utge ersättning härför. Detla system för distributionen gav, som jag anförde i prop. 1974:164, ell tillfredsställande resultat och ett i princip likadant syslem skall enligt riks­dagens beslut användas i fråga om de räknare som nu är aktuella.

Av praktiska skäl bör distributionen påbörjas redan under andra halvåret 1975 och jag anser alt den dislribuiionslakl som bestämls i avtalet mellan KSN och AB Samefa bör tillämpas.

Delta innebär bl. a. all distributionen skall omfatta sådana släpvagnar av berört slag som den I juni 1975 är registrerade och inle avslällda. Enligt principbeslutet av höstriksdagen 1974 skall fordonsägarna, i likhel med vad som gällde i fråga om räknarna lill motorfordonen, vara skyldiga all utge ersättning för de distribuerade räknarna. Slutligen bör del finnas möjlighet för den som tagit emot en räknare att lämna tillbaka den och 11 ersättning för räknaren om hans fordon upphört all vara kilomelerskaltepliktigt av annan anledning än avställning inom viss tid efler övergången till kilome­terskatt. Har räknaren varil inmonterad bör ersättning ulgå för inmonlerings-och urmonieringsarbetet. Vidare bör särskilt anges att ersättning utgår även för den avgift som eriägges för besiktningen av apparaturen.

Bestämmelser i berörda hänseenden torde kunna meddelas av regeringen. Därvid bör följande beaktas.

I VSL finns beslämmelser cm skyldighel för fordonsägare atl förse fordon med kilometerräknare. Påföljden av underiålenhet i detta avseende är all fordonet inle får brukas. Genom de ändringar som nu föreslås i VSL blir dessa beslämmelser tillämpliga också på kilomelerskatleplikliga släpvagnar från den dag då kilomelerskallepliklen inträder, dvs. fr o. m. den 1 juni 1976. Vid införandet av kilometerskatt för motorfordon visade det sig all elt förhållandevis stort anla fordonsägare väntade lill i slutet av år 1973 med atl låta montera och besiktiga räknarapparaturen. Detta skulle i och för sig motivera att en skyldighet införs att låta montera och besiktiga räk-narapparalur på släpvagnar på bestämda lider.

Del bör dock i det sammanhanget beaktas all svårigheterna när det gällde motorfordonen främsl gällde jsersonbilar och alt det var fråga om etl mång­dubbelt slörre anlal fordon än nu. Antalet kilomelerskaltepliktiga släpvagnar kan beräknas till ca 30 000. Jag anser därför att någon särskilt reglerad skyldighet atl före den I juni 1976 låta montera och besiktiga kilometer-

Prop. 1975:62

23

räknarapparatur på släpvagnar inle behövs. Denna lösning ger också de största möjligheterna atl inställa släpvagnar för besiktning samtidigt med dragfordonel, efiersom släpvagnar i motsats till motorfordon skall besiktigas en gång varje kalenderår.

Av 17 § VSL följer alt det blir förbjudet att använda kilomeierskaitepliktig släpvagn efter utgången av maj 1976 om den inle försetts med kilome­terräknarapparatur som har godkänts vid besiktning.

Liksom i fråga om andra räknare ankommer det på KSN atl lypgodkänna nu aktuella räknare och viss annan utrustning samt meddela föreskrifter om montering m. m.

Fordonsägare, som erhåller kilometerräknarapparatur genom statens för­sorg bör, som nämnts fömt, vara skyldig all utge ersättning härför. I avtalet mellan KSN och AB Samefa om tillverkning och leverans av navräknare lill släpvagnar har följande priser avtalats:

räknaren

250 kronor

fästanordning

105 "

skyddsanordning av vanlig typ       15 "

370 kronor

Efler avtalets godkännande har priset på räknaren för statens vidkom­mande minskats med 15 kronor.

I vissa fall tillkommer en särskild skyddsanordning, som kan behöva specialtillverkas för enskilt fordon. Kostnaden härför skall i fråga om fordon, som omfattas av den statliga distributionen, stanna på statsverket enligt beslul av 1974 års höstriksdag (prop. 1974:94, SkU 1974:59, rskr 1974:385). Detsamma bör gälla andra släpvagnar som har registrerats första gängen före den I juni 1976. Släpvagnar som registreras första gången vid en senare lidpunkt bör ha förberetts för montering av kilometerräknare eller vara försedda med sådan räknare. Det bör särskilt anges i författningen all sådan skyddsanordning tillhandahålls genom statsverkets försorg.

Till de angivna priserna kommer dels mervärdeskatt, dels en distribu­tionskostnad om 59 kronor för varje räknare. Vidare är kostnaden för räknare m. m. i viss utsträckning indexreglerad. Den totala kostnaden för räknaren med kringutruslning inkl. distribution utgör f. n. 414 kronor exkl. mer­värdeskatt.

Till det angivna beloppet 414 kronor skall läggas det belopp som beror på indexregleringen av priset på räknaren m. m. Detta belopp kan inle nu beräknas med full säkerhet. Jag föreslår därför all räknaravgiflen får be­stämmas av regeringen. Samma avgift bör tas ul för alla räknare oberoende av leveranstidpunkt.

När det gäller mervärdeskatten bör enligt min mening beaktas atl del lorde vara endasl enstaka släpvagnar av nu aktuellt slag som inte används i verksamhet som medför skattskyldighet till mervärdeskatt. Fordonsägarna skulle ha rätt till avdrag för ingående mervärdeskatt om sådan debiterades på räknarkoslnaden m. m. Del är därför motiverat att avgiften inte skall

Prop. 1975:62

24

innefatta mervärdeskatt, som alltså stannar på statsverket.

Distributionen av räknare kommer all påbörjas i augusti 1975 och vara avslutad vid årsskiftet 1975/76. Avgift för de räknare som distribuerades till motorfordonen uppbars i anslutning lill den första uppbörden av for­donsskatt som gjordes under år 1974.1 många fall innebar detla atl avgiften erlades långt efter del att räknarulrustningen hade distribuerats. Denna om­ständighet innebar vissa praktiska nackdelar bl. a. i de fall fordonen bytt ägare under mellantiden. Del bör enligt min mening ge ell bättre resultat om avgiften uppbärs i förhållandevis nära anslutning till distributionen. Jag förordar därför att avgiften skall erläggas senast inom tre månader efler utgången av den månad under vilken räknarulrustningen distribueras. Av­giften bör erläggas av den som är antecknad som ägare till fordonet vid ingången av den månad under vilken avgiften förfaller lill betalning.

Med hänsyn till att släpvagnar, som blir kilometerskalleplikliga den I juni 1976, dessförinnan måjiie förses med räknarulruslning kan del före­komma alt vissa sådana fordon den I juni 1976 inte är kilomelerskaltepliktiga eller alt de inom viss tid därefter upphör att vara kUomelerskallepliktiga. Har räknarapparaturen distribuerats genom statens försorg skall, såsom fram­går av riksdagens förut angivna principbeslut hösten 1974, ersättning utgå för apparaturkostnaderna m. m. Jag föreslär att sä skall kunna ske om kilo­meterskatteplikten upphör före utgången av är 1976. Ersättning bör utgå till den som ägde fordonet då skatteplikten upphörde. Endast i de fall skat­teplikten upphört mer permanent bör ersättning utgå. Har skatteplikten upp­hört på grund av avställning bör därför ingen ersättning utgå.

Som en förutsättning för atl ersättning skall utgå bör i princip gälla att räknaren med tillhörande fästanordning skall ha insänts till AB Samefa.

Ersättning bör ulgå med belopp som svarar mol kostnaderna för räknare med kringutruslning, in- och urmontering av räknarapparaturen, avgift för obligatorisk besiktning av apparaturen och kostnader för insändandet till AB Samefa.

Vidare bör föreskrivas skyldighel för fordonsägare att återbetala ersättning som utgått under felaktiga förutsättningar och straff för den som lämnar felaktiga uppgifter i ersättningsärende.

Jag vill ta upp ytteriigare en fråga i detla sammanhang. Enligt 4 § kungö­relsen (1973:788) om nedsättning av eller befrielse från vägtrafikskatt i vissa fall får riksskatteverkel medge alt kilometerskatt inte skall erläggas för fordon som inte kunnat förses med kilometerräknare och som på gmnd därav inte skulle få användas. Medges sådan befrielse skall förhöjd fordonsskatt tas ut i stället om fordonet skall fl användas. Bestämmelsen, som är motiverad av att vissa fordon har sådan konstruktion att de svårligen kan förses med kilometerräknare, bör kunna tillämpas även på släpvagnar.

Del kan länkas att nyiillverkade fordon får en konstmktion som gör del svårt att montera en kilometerräknare. Detta bör i princip inte godtas. For-

Prop. 1975:62

25

donen skall ha en sådan konstruktion att kilometerräknare kan monteras och användas. Under en övergångstid och i avvaktan på alt produktionen har hunnit ställas om i detla avseende bör dock fordon av aktuellt slag kunna undantas frän räknarplikten. Bestämmelser av denna innebörd bör tas in i kungörelsen (1973:788) om nedsättning av eller befrielse från väg-trafikskalt i vissa fall.

Jag har tidigare nämnt att kilometerskatten varit i bmk drygt etl är och all erfarenheterna av den nya beskattningsformen är i huvudsak goda. För att man skall fl en uppfattning om hur reformen fungerar frän teknisk synpunkt har en fortlöpande uppföljning av kilometerräknarens funktion skett genom KSN:s försorg. Uppföljningen har emellertid varit begränsad till en undersökning av apparatur som har äleriämnats lill tillverkare eller distributör och för vilken garantiåtagande har gällt.

De sålunda gjorda uppföljningama har föranlett vissa mindre konstmk-lionsändringar. Samtidigt har åtgärder vidtagits som minskal möjligheterna till otillåtna manipulationer med apparaturen. För att på något längre sikl möjliggöra en uppföljning bör emellertid den undersökande myndigheten, oberoende av om garanti gäller för apparaturen i fråga, kunna göra kon­tinuerliga undersökningar av apparatur som är eller varit i användning. Det bör sålunda finnas möjligheter att stickprovsvis göra undersökningar av räknare, vajrar osv. Undersökning bör t. ex. kunna göras av räknare och annan utrustning som har tagits bort frän fordon for reparation eller i sam­band med utbyte. Vidare bör det vara möjligt att undersöka även räknar­apparatur som är monterad i fordon. När så behövs bör fordonsägaren utan kostnad tillhandahållas en utbytesräknare och annan nödvändig utmstning genom statsverkets försorg. Bestämmelser av denna innebörd kan meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer med stöd av del bemyndigande som finns i 17§ andra stycket VSL.

Införandel av kilometerskatt för släpvagnar medför, som nämnts fömt, för de berörda fordonen atl fordonsskatten bör sänkas och att den särskilda fordonsskatten bör slopas. Det nuvarande uppbördssystemel för fordonsskatt innebär atl skatten betalas i förskott antingen för hell skatteår eller, om skatten för ett år utgör mer än 1 500 kronor, för skatteperiod, som i princip omfattar tre kalendermånader. Skatteår resp. skalleperioder för etl fordon bestäms med ledning av den sista siffran i fordonets registreringsnummer. Uppbördssystemet innebär atl skatt för flertalet fordon skall vara betald före den 1 juni 1976 för lid därefter. I princip bör därför all debitering av fordonsskatt ske med beaktande av de nya skattesatserna i den mån den tid för vilken skatten debileras sträcker sig över månadsskiftet maj/juni 1976. Skulle detta i något fall visa sig omöjligt flr för högt uttagen skall återbetalas. Delta kan bli fallet för fordon med slutsiffra 3, 4 och 5, för vilka ordinarie uppbörd görs i juni resp. augusti.

När det gäller släpvagnar för vilka sänkningen av fordonsskatten innebär att årsskatten sjunker under 1 500 kronor bör av praktiska skäl uppbörd

Prop. 1975:62

26

göras för skalleperiod t. o. mi. den skalteperiod som börjar närmast före den I juni 1976.

Regeringen får med stöd av 43 § VSL meddela föreskrifter om uppbörd, avstämpling av kilometerräknare m. m. i samband med all kilometerskatt införs för släpvagnar.

Kortare beskattningstid för i;yngre fordon

Gällande bestämmelser

Enligt 12 § andra slyckel VSL utgår fordonsskatt för hel kalendermånad, om etl fordon är skattepliktigt under någon del av månaden. Detsamma gäller pä gmnd av hänvisningen i 5 § förordningen (1973:602) om särskild vägtrafikskatt även särskild fordonsskatt.

Enligl kungörelsen (1970:782) om nedsättning av fordonsskatt for lastbilar medges sådan nedsättning, under vissa fömtsättningar, om lastbilen varit avställd under en sammanhängande period om minst 15 dagar. Fömtsätt­ningarna härför är atl fordonsskatten för helt skatteår utgör minst 4 800 kronor samt att avställningen föranletts av atl fordonet inte kunnat användas på gmnd av vägavstängning eller reparation av fordonet eller av förarens sjukdom fömtsatt atl föraren tillika är ägare till fordonet och annan förare ej kunnat erhållas.

Nedsättning medges i varje enskilt fall efter ett ansökningsförfarande. Länsstyrelserna prövar fråga om nedsättning.

Framställningen från Motorbranschens riksförbund

1 den fömt nämnda skrivelsen frän Motorbranschens riksförbund har för­bundet uttalat bl. a. att fordonsskattens höjd tillsammans med bestämmel­serna om minsta beskattningstid medför att fordonsägare forcerar eller för­dröjer försäljnings- resp. inköpstransaktioner. Dessa åtgärder framstår enligl förbundet som omotiverad(; och belastande frän företagsekonomisk syn­punkt. Systemet anges också vara administrativt tungrott för bäde myn­digheter och företag. Förbundet har uttalat att avräkning och beskattning bör ske per dag under beaktande av krav på viss minimitid.

Remissyttrandena

Remissinstanserna har allmänt tillstyrkt att fordonsskatt skall kunna be­räknas för kortare tid än hel kalendermånad. Länsstyrelserna i Malmöhus och Värmlands län har dock, med åberopande av del merarbete etl sådant syslem skulle medföra, avstyrkt förslaget. Bilregisternämnden och flertalet av länsstyrelserna har framhållit att nuvarande system medför en besväriig arbetsbelastning vid månadsskiftena. Riksskatteverket och länsstyrelsen i Gö­teborgs och Bohus län har uttalat att kortare beskattningstid bör komma i fråga endast om årsskatten är av viss minsta storiek. Man har därvid pekat

Prop. 1975:62

27

på den i kungörelsen (1973:782) intagna gränsen 4 800 kronor. Vidare har allmänt framhållits att det torde vara nödvändigt att begränsa den föreslagna bestämmelsen lill sådana fall där ell fordon har varil avslällt under viss minsta tid. 1 del avseendet har riksskatteverket och, om kortare betalningstid över huvud skall medges, länsstyrelsen i Värmlands län föreslagit 15 dagar och länsstyrelserna i Göteborgs och Bohus saml Jämtlands län 10 dagar.

Föredraganden

Fordonsskatt och särskild fordonsskall skall enligl nuvarande besläm­melser alltid eriäggas för minst en hel kalendermånad, även om fordon varit skattepliktigt under endast en del av månaden. Framför allt i fråga om de tyngre fordonen, för vilka skatten kan uppgå till avsevärda belopp, är det ell intresse för fordonsägare att inte ta ett fordon i bruk under de sista dagarna i en månad utan i stället så snart som möjligt i månaden därpå och att använda ell fordon hela månaden. Delta önskemål medför enligl de berörda myndigheterna en stark arbetsbelastning omkring må­nadsskiftena.

Enligl min mening förtjänar de anförda synpunkterna på beskallningstiden beaktande. Jag anser också atl den av elt par remissinstanser föreslagna skattegränsen 4 800 kronor bör kunna tillämpas. Någon anledning alt be­gränsa en kortare beskattningstid lill endasl lastbilar finns inle. Med skal­legränsen 4 800 kronor skulle möjligheter till kortare beskattningstid i prak­tiken gälla lastbilar, bussar och släpvagnar.

När elt fordon första gången blir skattepliktigt bör skall alllid kunna las ut endasl för de dagar skatteplikt förelegal under den kalendermånad då skatteplikten inträtt. Motsvarande bör gälla när ett fordon upphör all vara skattepliktigt av annan anledning än avställning.

Även i avställningsfallen bör skatt i princip kunna beräknas för dag. Jag delar dock den uppfattning som uttryckts av några remissinstanser att elt fordon skall ha varil avslällt under viss minsta tid för att kortare beskatl­ningslid än en kalendermånad skall gälla. För min del anser jag all en minsta tidom ISdagarärlämpliglavvägd med hänsyn både till fordonsägarnas och beskallningsmyndighelernas intressen.

När etl fordon avställs har fordonsskatt ofta eriagts i förskott även för tid efter avställningen. Återbetalning av skatt får då göras först sedan av­ställningen varat i minst 15 dagar. När skatteplikt därefter på nytt inträder får skall eriäggas dels för resterande dagar av den månad under vilken skatteplikten inträder, dels för tiden t. o. m. nästa ordinarie uppbördsmänad. Visar det sig all avställningen varat mindre än 15 dagar sker ingen åter­betalning. Av praktiska skäl bör dock någon minsta avställningstid inte krävas när ägarbyte görs under avställningstiden.

Enligl 9 § andra stycket VSL beräknas skall för den del av elt skalteår eller en skalteperiod under vilken fordonet är skattepliktigt. I 12 § andra stycket föreskrivs atl skatt alltid utgår för minst en hel kalendermånad.

Prop. 1975:62

28

Den förfaltningsmässiga regleringen av den ändring jag nu förordat bör göras på följande sätt. 1 12 § första stycket VSL får anges hur slor skatt som belöper på en dag. Skatten bör därvid bestämmas lill 1/360 av årsskatten. Vidare bör i 12 § andra stycket VSL göras en inskränkning i bestämmelsen om kalendermånad som minsta beskatlningslid. Genom denna inskränkning blir automatiskt 9 § andra stycket VSL tillämpligt. Skatt kan därför beräknas för dag i de fall som anges i 12 § andra stycket VSL som inskränkningar

De av mig nu föreslagna bestämmelserna gör det onödigt med den sär­reglering som nu finns i kungörelsen (1973:782) om nedsättning av for­donsskall för lastbilar. Kungörelsen bör alltså upphävas.

Övrigt

Avgift förden kilometerräknarapparatur som distribuerades genom statens försorg lill ägare av motorfordon skulle enligl 1 § kungörelsen (1973:785) om inbetalning av avgift for kilometerräknare m. m. betalas när ordinarie uppbörd av fordonsskatt gjordes första gången i början av år 1974. Upp­bördsbestämmelserna i vägtrafikskattekungörelsen (1973:776) skulle därvid äga tillämpning.

Alla avgifter för dessa räknare har ännu inle betalats. Viss tvekan har uppstått om dessa avgifter kan indrivas direkt eller om särskild indrivnings­urkund måste föreligga. För att undanröja denna tvekan föreslår jag atl en uttrycklig bestämmelse om indrivning meddelas i lag. Förslag till sådan lag har upprättats. Det kan anmärkas atl man härigenom undviker att den avgiftsskyldige drabbas av de kostnader som uppkommer om en särskild indrivningsurkund skall upprättas.

Jag vill också ta upp en annan fråga, som vållat viss tvekan i den praktiska tillämpningen. Enligl 16 och 21 §§ VSL får elt skattepliktigt fordon inte brukas om till betalning förfallen fordonsskatt eller kilometerskatt inle er­lagts. Det skall enligt desss bestämmelser vara fråga om skatt för det in­nevarande eller del närmast föregående skatleåret. Del har ifrågasatts all bestämmelserna kan läsas så alt förbud atl bruka fordonet inträder först om skatt är obetald för båda dessa år. En sådan tolkning är uppenbariigen inte avsedd. Jag föreslår för undvikande av varje tvekan om den rätta in­nebörden av bestämmelserna en omformulering av dessa.

Slutligen vill jag också föreslå att del i 30 § VSL införs möjlighet all direkt indriva skattetillägg och förseningsavgift i överensstämmelse med vad som gäller på skatteområdet i övrigt. Detsamma bör gälla möjligheterna till införsel.

Hemställan

Med hänvisning till vad .iag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen dels atl antaga förslagen lill

Prop. 1975:62

29

1.

lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601),

2.

lag om ändring i förordningen (1973:602) om särskild väglrafikskatt,

3.

lag om nedsättning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m. m.,

4.

lag om indrivning av avgift för kilometerräknare m. m.,

dels att godkänna vad jag förordat om skyldighet att utrusta släpvagnar med kilometerräknarapparatur, om avgift för sådan apparatur och om er­sättning till fordonsägare i vissa fall.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att aniaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.