Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:181 Regeringens proposition

1983/84:181

om nordiskt kultursamarbete m. m.;

beslutad den 5 april 1984.

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

i

LENA HJELM-WALLÉN

Propositionens huvudsakliga innehåll

I det år 1971 ingångna avtalet om nordiskt kulturellt sam£u-bete ingår bestämmelser om en gemensam budget för del kultursamarbete som be­drivs inom Nordiska ministerrådels ram. Nordiska ministerrådet (kultur-och utbildningsministrarna) fastställde den 1 mars 1984 ett förslag till sådan budget för år 1985. I propositionen begärs 46500000 kr. för atl täcka den svenska andelen av budgeten.

1    Riksdagen 1983184. 1 saml. Nr 181

Prop. 1983/84:181

2

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

Vid regeringssamanträde 1984-04-05

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Si­gurdsen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN]. Bo­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg.

Föredragande: statsrådet Hjelm-Wallén Proposition om nordiskt kultursamarbete m. m.

1    Inledning

I prop. 1983/84: 100 (bil. 10 s. 464) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, till Nordiska ministerrådets kulturbudget för budgetåret 1984/85 beräkna ett förslagsanslag av 46700000 kr. Jag avser nu att ta upp denna fråga.

Avtalet mellan de nordiska länderna om kulturellt samarbete ingicks är 1971 och trädde i kraft den 1 januari 1972 (prop. 1971:54, KrU 13, rskr 188). Avtalet föreskriver bl. a. en gemensam budget för kulturellt samarbe­te.

Nordiska ministerrådet har fastställt hur den gemensamma budgeten skall behandlas. För att fä en anpassning i tiden till fiertalet nordiska länders budgelordningar sammanfaller verksamhetsåret med kalenderåret. Detta medför bl. a. all ministerrådet fastställer sitt budgetförslag så sent att del, trots alt det bör behandlas under våren, inte kan föreläggas den svenska riksdagen inom den för avlämnandet av propositioner fastställda tiden (jfr. prop. 1972:130 s. 41, KrU 24, rskr 135).

2   Det nordiska kultursamarbetet

Genom det nordiska kulturavtalet har de nordiska länderna en formell ram för kultursamarbetet. Genom avtalet har också etablerats en organisa­tion för detta samarbete med Nordiska ministerrådet som högsta beslutan­de organ och elt särskilt sekretariat - Sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete till ministerrådets förfogande.

Prop. 1983/84:181

3

Det bör dock understrykas att en mycket stor del av del nordiska samarbetet inom kulturavialeis områden - utbildning, forskning och all­mänkultur - bedrivs direkt mellan enskilda människor, grupper och insti­tutioner i de nordiska länderna. Ideella organisationer, myndigheter och liknande har elt omfattande kontaktnät med sina nordiska motsvarigheter. Detta samarbete finansieras endast till en begränsad del över den nordiska kulturbudgeten. Merparten av kostnaderna bärs direkt av de berörda.

I stora drag överensstämmer de övergripande nationella prioriteringarna inom framförallt utbildning och forskning mellan de nordiska länderna. Pä högskoleutbildningens område kan nordiskt samarbete förbättra ett enskilt lands möjligheter atl tillgodose kvantitativt små men kvalitativt viktiga utbildningsbehov. Det torde vara realistiskt att sådant samordnat resursut­nyttjande i första hand sker på bilateral bas. Utöver sådant samarbete är frågor rörande lärar- och sluderandekontakter av stor vikt.

Möjligheterna för högskolestuderande atl byta studieort inom Norden är formellt väl tillgodosedda, men de reella möjligheterna att t. ex. få tillgodo­räkna sig studieresultat i ett annat nordiskt land är ännu begränsade. Enskilda lärares insatser m. m. kan berikas om de ges möjligheter att inhämta erfarenheter från bl. a. andra institutioner i Norden. En förutsätt­ning för ett fungerande samarbete är dock alt det finns ett engagemang bland de deltagande institutionerna. Som exempel pä konkreta åtgärder i detta syfte har regeringen anvisat medel för att starta ett lärarutbyte mellan universitetet i Göteborg och universitetet i Bergen. Inom utbildningsdepar­tementet pågår också arbete i syfte att finna en lösning pä problem som aktualiserats avseende tillgodoräknande av studieresultat från andra nor­diska länder.

Vad gäller det allmänkulturella området kommer tyngdpunkten i sam-marbetet mellan myndigheter även i framtiden atl i första hand ligga på åtgärder som syftar till att främja den kulturella gemenskapen. Kulturbe­greppets mångfald och önskvärdheten atl stärka denna mångfald även pä ett nordiskt plan leder samtidig! lätt till en splittring av de begränsade resurserna. För praktiskt taget varje konstnärlig uttrycksform, liksom för folkbildningsrörelser och ungdomsorganisationer, har det byggts upp stöd­ordningar för bilateralt eller multilateralt nordiskt samarbete. En ompröv­ning av stödet till vissa aktiviteter kan behöva göras i syfte att åstadkomma koncentrerade insatser på vissa områden, vilket torde vara mer menings­fullt än en strävan atl täcka alla.

3    Nordiskt radio- och TV samarbete via satellit m. m.

Efter samråd med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] tar jag i det följande upp vissa frågor rörande nordiskt radio- och TV samarbete via satellit m. m.

Nordiska ministerrådet - i sammansättningen kultur-, kommunikations-

+ 1    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 181

Prop. 1983/84:181

4

och industriministrarna - beslöt den 27 mars 1982 med deltagande av Finlands, Islands, Norges och Sveriges regeringar atl, som ell led i utveck­lingen av ett nordiskt radio- och TV- samt telesamarbete baserat på över­föring via ett satellitsystem, genomföra en studie av ell sådant syslem. Avsikten är atl elt slutligt beslut om etablerande av satellitsystemet skall kunna fattas på grundval av denna studie. Ministerrådels beslut fogades som bilaga till prop. 1981/82:200 om nordiskt kultursamarbete m. m. De tre beredningsgrupper som ministerrådet tillsatt, en för programfrågor, en för tekniska-ekonomiska frågor och en för juridiska frågor, fortsätter sill arbe­te. Urspmngligen beräknades studien vara avslutad i april 1984. Detta har dock visat sig inle vara möjligt. Ministerrådet beslöt därför vid sitt möte den 21 februari 1984 alt arbetet skall vara slutfört senast den 1 augusti i år.

4   Nordiska ministerrådets kulturbudget

4.1 Inledning

Den gemensamma nordiska kulturbudgeten omfattar kostnader för fyr­tiotalet nordiska institutioner och samarbetsorgan samt för vissa perma­nenta och tidsbegränsade projekt. Dessutom utgår bidrag ur kulturbudge-ten till verksamhet inom vissa organisationer m. m.

Utöver vad som upptas inom Nordiska ministerrådets kulturbudgel be­strider de nordiska länderna, inom ramen för resp. nationella budget, kostnader för en rad andra nordiska ändamål, bl.a. av bilateral karaktär. De svenska bidragen till sådana ändamål har till största delen förts upp under åttonde huvudtitelns anslag H 6. Bilateralt nordiskt kultursamarbete m. m. (prop. 1983/84: 100, bil. 10, s. 465-468).

Enligt del nya reglementet för Nordiska ministerrådets budget (allmän budget och kulturbudget), beslutat av Nordiska ministerrådet i juni 1983, fastställer ministerrådet budgeten i mars månad under förbehåll av de nationella parlamentens godkännande.

När del gäller budgetförslaget för är 1985 har, liksom för år 1984, en försöksordning tillämpats i syfte att ge Nordiska rådet större möjligheter till inflytande över budgeten. Nordiska ministerrådet (kultur- och utbild­ningsministrarna) fastställde således i början av februari 1984 elt förslag till kulturbudget, vilket därefter behandlades av Nordiska rådels kullumtskotl och av rådet vid dess 32:a session.

Den 1 mars 1984 fastställde Nordiska ministerrådet (kultur- och utbild­ningsministrarna) elt förslag till kulturbudgel för är 1985. Delta innebar vissa förändringar jämfört med tidigare förslag, detta på grund av syn­punkter som framfördes i Nordiska rådet.

Förslag till budget för övriga samarbetsområden fastställdes av Nordis­ka ministerrådet (samarbeisministrarna) den 15 mars 1984. Frågor i anslut­ning till detta har tidigare denna dag anmälts av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1983/84:181

5

I del följande redogör jag för Nordiska ministerrådets förslag liU kultur­budgel och för verksamheten 1983 i vissa frågor som ansluter till delta.

4.2 Verksamheten inom kulturavtalets organ under åren 1983 och 1984

En utförlig redogörelse för kultursamarbetet under år 1983 har lämnats i ministerrådels berättelse rörande del nordiska samarbetet till Nordiska rådels 32:a session 1984 (dokument Cl/1984 i det nordiska trycket). Jag tar därför här endast upp några huvudpunkter i verksamheten under år 1983.

Allmänt

I juni 1983 reviderades del nordiska kulluravialet i avsikt att ge de självstyrande områdena Färöarna, Grönland och Åland bättre möjligheter till representation och deltagande i del nordiska kultursamarbetet. Samfi­digt har motsvarande ändringar gjorts i övriga nordiska samarbetsavlal.

Inom ramen för satsningen på datateknologiområdet, som berör flera olika fält inom det nordiska samarbetet, har en ledningsgrupp tillsatts för att ansvara för den del av projektverksamheten som rör kulturavialeis verksamhetsområde.

Under hösten 1983 presenterade den s.k. femulredningen sin rapport "Arbeidsformene i nordisk samarbeid". Ett av kommitténs förslag, vilka syftar till att stärka det nordiska samarbetet, innebär atl den nordiska kullurbudgelen skall slås samman med den allmänna budgeten. Förslaget diskuteras f. n. i ministerrådet. Avsikten är alt Nordiska rådet år 1985 skall ta ställning i frågan.

Utbildning

Ledningsgmppen för skolsamarbetel leder tillsammans med Nordiska arbetsmarknadsutskottet ell projekt om skola - arbetsliv. Projektet är uppbyggt som ett nätverk med dellagande från fiera kommuner i de nordis­ka länderna. Projektet avslutas under är 1984, men ministerrådet har fattat beslut om ett uppföljningsprojekl avseende studie- och yrkesvägledning.

Forskning

Nordiska forskningspoliliska rådet (FPR) inledde sin verksamhet under år 1983. Rådet har till uppgift dels alt råda Nordiska ministerrådet i långsiktiga och övergripande forskningspolitiska frågor, dels att genom egna initiativ främja nordiskt samarbete över hela forskningsfältet. FPR skall enligt sina stadgar vart tredje år till ministerrådet avge förslag till riktlinjer för verksamheten. FPR lämnade under hösten till ministerrådet ett förslag till handlingsprogram. Förslaget har diskuterats av ministerrå­det och togs även upp vid Nordiska rådets 32:a session. Ministerrådet kommer under är 1984 att fatta beslut om inriktningen av FPR:s verksam­het.

Prop. 1983/84:181

6

I detta sammanhang vill jag också något utförligare kommentera ett konkret projekt som nyligen initierats. I december 1983 beslutade minister­rådet atl bidraga till finansieringen av ett nordiskt optiskt teleskop. Försla­get atl ett sådant teleskop borde byggas hade utarbetats av berörda forsk­ningsråd i Danmark, Finland, Norge och Sverige.

Bakgrunden fiU det nordiska teleskopprojektet har behandlats i prop. 1983/84: 107 (bil. 5 s. 49-51), där även de finansiella konsekvenserna av projektet samt de svenska åtagandena i samband härmed redovisas. Hu­vuddelen av teleskopets finansiering, som totalt uppgår till ca 35 miljoner danska kr., samt dess framlida drift är sålunda avsedd att ske inom ramen för resurser som står till förfogande för forskningsråd eller motsvarande i de nordiska länderna. Ministerrådets särskilda bidrag, som avses tillkom­ma utanför den nordiska kulturbudgetens ram, motsvarar 10 miljoner danska kr.

Teleskopprojektet syftar främst till att stimulera den nordiska astrono­miska forskningen och öka forskningssamarbetet de nordiska länderna emellan. Teleskopet kommer med sin placering på La Palma all möjliggöra astrofysisk forskning som för närvarande inte kan genomföras av nordiska astronomer vare sig nationellt eller inom annat internationellt forsknings­samarbete.

Kultur

Under år 1983 avslutades Scandinavia Today - den gemensamma nor­diska kulturinsatsen i USA. Under mer än ett år har Scandinavia Today varit samlingsbegrepp för en lång rad aktiviteter. Det är helt klart alt denna satsning har varit en stor framgång. Det hade varit omöjligt för de enskilda länderna atl var för sig nå en lika stor publik. Några av utställningarna har under 1983 ocksä presenterats i Norden. Ministerrådet har beslutat alt ta till vara de erfarenheter som gjorts och f. n. undersöks olika projekt.

1 maj 1983 invigdes Nordens Hus pä Färöarna. Genom tillkomsten av delta hus - som finansierats gemensamt av de nordiska länderna och Färöarnas landsstyre kan kontakterna mellan Färöarna och de övriga nordiska länderna intensifieras.

4.3 Nordiska ministerrådets förslag till kulturbudget för år 1985

För år 1985 har i anslagsframställningar m. m. för den nordiska kultur­budgeten begärts cirka 170 miljoner danska kr. Ministerrådet (kultur- och utbildningsministrarna) fattade den 1 mars 1984 beslut om ett förslag till kulturbudget för är 1985 som omsluter 141 613000 danska kr.

Vissa intäkter i form av räntor och interna avgifter för kultursekretaria­tet beräknas därvid uppgå till 6970000 danska kr. Vidare har lönekostna­derna beräknats i 1983 års nivå och den ökning av lönekostnaderna som kommer all ske genom nya löneavtal förutsätts bli täckt genom en reserv.

Prop. 1983/84:181

7

Preliminärt har denna reserv beräknats till 9.6 milj. danska kr. Den avses ocksä kunna användas till pris- och valutajusteringar.

För de institutioner och projekt som ligger i annat land än Danmark har omräkningen till danska kr. gjorts enligt de valutakurser som gällde den 1 november 1983. Det har förutsatts att de institutioner m. m. som omfattas av budgeten garanteras anslag i sin huvudsakliga utgiftsvaluta omräknad efter dessa valutakurser.

En översikt av ministerrådets budgetförslag bör fogas till regeringspro­tokollet i detta ärende som bilaga.

4.4 Föredragandens överväganden

Jag vill erinra om vad som anfördes vid anmälan av proposition 1982/83:164 om Nordiska ministerrådets kulturbudget för år 1984 (KrU 1982/83:29, rskr 331) angående vikten av att nya och angelägna behov inom det nordiska kulturavialeis ram tillgodoses genom omfördelning av befintliga resurser. Nordiska rådets kulturutskott har också vid olika till­fällen tagit upp frågan om möjligheten att göra omprioriteringar mellan institutioner, som finansieras över den nordiska kulturbudgeten, och mel­lan nordisk och nationell finansiering av vissa sådana institutioner. Syftet med att finna andra finansieringskällor är bl.a. att man därigenom kan minska trycket pä kulturbudgeten och öka utrymmet för alt starta ny verksamhet.

Jag delar utskottets uppfattning om det önskvärda i att finna möjliga omprioriteringar. Det kan konstateras att det nordiska kultursamarbetet nått en sådan omfattning och inrymmer ett sä stort antal aktiviteter att budgetarbetet enligt min mening i ökad utsträckning bör inriktas mot omfördelningar inom givna nordiska och/eller nationella budgetramar. De möjligheter som finns till omfördelningar är dock begränsade. En stor del av kullurbudgetens kostnader utgörs t. ex. av fasta kostnader som inte kan omfördelas med mindre än att man helt avvecklar verksamheter. Vissa tillskott av nya resurser har därför hittills bedömts vara nödvändiga.

Jag tillstyrker för svensk del Nordiska ministerrådets budgetförslag. Nordiska ministserrådel bör inom den överenskomna ramen kunna göra de ändringar i förhällande till förslaget som till följd av uppkommande förhål­landen kan krävas fram till budgetårets ingång.

Ländernas bidrag till Nordiska ministerrådets budgetar beräknas enligt en särskild fördelningsnyckel, som fastställs för varje år. Nordiska minis­terrådet (samarbeisministrarna) har fastställt ny fördelningsnyckel för 1985 års budgetar. En redogörelse för principerna härför har tidigare denna dag lämnats av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]. Sveriges andel av budgeten för år 1985 är något mindre än för 1984. Andelen uppgår till 39,9 %.

Prop. 1983/84:181

8

' 5   Anslagsberäkning för budgetåret 1984/85

H S. Nordiska ministerrådets kulturbudget

1982/83 Utgift

34313463

1983/84 Anslag

46700000

1984/85 Förslag

46500000

Nordiska ministerrådels förslag till budget för är 1985 uppgår till 141613000 danska kr., inkl. en reserv för att täcka bl.a. automatiska löneökningar från 1983 års till 1985 års nivå. Reserven har preliminärt beräknats till 9,6 milj. danska kr., ett belopp som jag utgår från vid anslagsberäkningen. 1 den män delta belopp inle är tillräckligt bör anslaget fä överskridas.

Jämfört med 1984 års budget, till vilken anvisades 128,6 milj. danska kr., är ökningen ca 10 %, varav ca 7 % avser pris- och löneomräkningar samt valutakursförändringar. Det framlagda budgetförslaget medger således en akliviietsökning pä ca 3 %.

Den svenska andelen av anslaget till 1985 års nordiska kulturbudgel beräknar jag fill 39,9 % av 141613000 danska kr., vilket enligt växelkursen den 1 november 1983 motsvarar 46500000 svenska kr.

Medlen bör anvisas i statsbudgeten för budgetåret 1984/85. Eftersom Nordiska ministerrådets kulturbudgel avser kalenderåret 1985 torde en del av del svenska bidraget komma alt utbetalas först hösten 1985. Regeringen bör därför kunna medge all sådana utbetalningar som görs efter den 1 juli 1985 belastar motsvarande anslag i statsbudgeten för budgetåret 1984/85 inom den av riksdagen godtagna ramen för år 1985.

6   Hemställan

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslär riksdagen alt

1.

för Sveriges del godkänna Nordiska ministerrådets förslag till kulturbudgel för år 1985,

2.

till Nordiska ministerrådets kulturbudgel för budgetåret 1984/85 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 46500000 kr.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

7   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genom proposition föreslå riksdagen all anta de förslag som föredragan­den har lagt fram.

Prop. 1983/84:181

Bilaga

Nordiska ministerrådets förslag till Nordiska ministerrådets kultur­budget för verksamhetsåret 1985 (1000-tal danska kr.).

Verksamhetsområde

1984 Anslag

1985 Förslag

Utbildning

Nordens folkliga akademi

Nordiskt skolsamarbete

Nordiskt vuxenutbildningssamarbete

Nordisk journalistkursus

Nordiskt språksekretariat

Nordiskt språk- och informationscentrum

Nordiska högskolan för hushållsvetenskap

Bidrag till nordisk federation för medicinsk

undervisning Bidrag till Nordisk kursverksamhet på

utbildningsområdet

Forskning

Nordiskt kollegium för marinbiologi

Nordiska institutet för teoretisk atomfysik

Nordiska institutet för folkdiktning

Nordiska institutet för sjörätt

Nordiska geoexkursioner till Island

Nordiskt kollegium för ekologi

Centralinstitutet för nordisk asienforskning

Nordiskt kollegium för fysisk oceanografi

Nordiska samarbetskommittén för arktisk medicinsk

forskning Nordiska samarbetskommittén för internationell

politik Nordiskt samarbetsorgan för vetenskaplig information

~ NORDINFO Nordiska forskarkurser

-

forskarstipendier

-

forskarsymposier Nordiskt vulkanologiskt institut'

Nordiska samarbetskommittén för acceleratorbaserad forskning

Nordisk dokumentationscentral för mass­kommunikationsforskning - NORDICOM

Nordiska institutet för samhällsplanering

Nordiskt forskningspolitiskt råd

Bidrag till nordiska sommaruniversitetet

Bidrag till Nordiska samfundet för Laiinamerikaforskning

Nordiska kommittén för öststatsforskning

Allmänkulturell verksamhet Nordens Hus i Reykjavik' Nordiskt teatersamarbete -gästspelsutbyte och vidareutbildning

-  bidrag till Nordiska amatörteaterrådet

Nordiska rådets litteraturpris

Nordiska rådets musikpris

Nordiskt musiksamarbete - NOM US Nordiskt samiskt institut

12496

14 179

3672

4157

1616

1664

477

491

1031

1 166

854

1260

1567

1972

788

828

578

600

1913

2041

46947

52846

907

1057

11446

12637

1288

1416

1820

2011

459

513

589

611

3 378

3507

1024

1 125

1083

1206

927

1011

4 252

4668

3990

4593

1 165

1350

937

1065

2629

3 284

521

586

664

722

4729

5 241

3070

3952

1439

1629

290

309

340

353

30906

35 632

2945

3419

3321

3906

373

484

296

405

192

0

2080

. 2 142

5121

5617

Prop. 1983/84:181

10

Verksamhetsområde

1984

1985

Anslag

Förslag

Nordiskt folkrörelsesamarbete

2660

2 740

1810

2 164

540

856

1650

1800

3517

5 078

353

364

5 125

5630

302

385

183

191

208

214

230

237

9622

103.55

8 156

8 701

10000

10.100

10500

9600

128627

141613

-

ungdomssamarbete

-

folkbildningssamarbete

-

idrottssamarbete

Stöd till översättning av grannlandslltteratur Nordiskt konstcentrum Nordiska filmkurser Nordens Hus på Färöarna Bidrag Ull Nordiska konstförbundet Bidrag till Nordiska författarkurser' Skandinavisk förening i Rom Nordkalottmuseet

Sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete

Ministerrådets dispositionsmedel

Nordiska kulturfonden

Valuta-, prisjusterings- och lönereserv

Summa

' Extra anslag beviljat av ministerrådet under 1983  Utdelas vartannat år ' Anordnas vartannat år

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1984