Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:54 Regeringens proposition

1983/84:54

om lokaltågen i Storstockholm;

beslutad den 20 oktober 1983

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

CURT[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

De hittills gällande avtalen för lokaltågstrafiken i Storstockholmsområdet som träffats mellan Stockholms läns landsting och statens järnvägar (SJ) -den s. k. Hörjelöverenskommelsen och pendeltågsavtalet och därpå följande särskilda underavtal - avses den 1 januari 1984 ersättas av en ny överens­kommelse. De investeringar som regleras i överenskommelsen syftar till en ökad lokaltågskapaeitet, säkrare tågföring samt större bekvämlighet på tåg och stationer.

Enligt överenskommelsen skall under perioden 1984-1992 totalt drygt 2,3 miljarder kr. i prisläget december 1982 investeras i anläggningar som syftar till en utbyggd spårkapacitet m. m. Av della belopp skall SJ svara för förräntningen av ca 14 % medan landstinget svarar för 42 % och staten för återstoden, 44 %. Därutöver behövs investeringsmedel för nya motorvagnar som skall tillgodose den utökade lokaltågslrafiken.

Bl. a. skall bansträckorna Älvsjö-Flemingsberg och Karlberg-Ulriksdal förstärkas med två nya spår, i förstnämnda fall som en etapp i en utbyggnad Älvsjö-Järna. Stockholms Central och Stockholms Södra skall byggas om. Flertalet lokaltågslationer får en angelägen upprustning och en ny lokaltåg­station anläggs i Flemingsberg.

Uppgörelsen skapar en god grund för fortsalt expansion av hela järnvägstrafiken. SJ:s kapacitetsproblem löses för överskådlig tid.

Nya regler för ersättning till SJ för lokaltågsdriften införs med detta avtal.

Utbyggnaden beräknas pågå under perioden 1984-1992. Till en viss del får investeringarna ses som en allmän angelägenhet för samhället, vilket enligt gällande regler för järnvägsinvesleringar motiverar statliga insatser.

Uppgörelsen avses gälla minst till och med år 2010 med möjlighet till omförhandlingar i vissa avseenden även dessförinnan.

1 Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 54

Prop. 1983/84:54

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-10-20

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], stalsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Feldl,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Rai­ner,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN], Holm­berg,[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] 

Proposition om lokaltågen i Storstockholm

Använda förkortningar

SLL Stockholms läns landstingskommun SL Storstockholms lokaltrafik SJ Statens järnvägar

Beslut rörande eller av betydelse för lokaltågstranken i Stor­stockholm, m. m.

Genom en principöverenskommelse i december 1964 mellan dåvarande Stockholms stad och Stockholms läns landstingskommun (den s. k, Hörjel­överenskommelsen) vilken godkändes av SJ skapades bl, a, förutsättningar för SJ:s åtagande gentemot SL vad gäller lokal tågtrafik. Överenskommelsen redovisades för riksdagen i slalsverkspropositionen år 1965 och gäller till dess båda parter avtalar om annat,

Efler slutförda förhandlingar kom SJ och dåvarande kommunalförbundet för Stockholms stads och Stockholms läns regionala frågor i mars 1966 överens om upprustning och trafikering av de linjer där SJ som entreprenör skulle driva järnvägstrafik för SL;s räkning. Överenskommelsen, normal­spårs- eller pendeltågavtalet, gäller t, o, m, år 1990 med en femårig uppsägningslid och reglerar linjeomfatlning, lurläthel, behövliga anlägg­ningar och materiel samt hur SJ skall få ersättning för sina åtaganden. Därutöver har tilläggsavtal om investeringar, viss trafik, m. m, träffats. Av 1979 års trafikpoUilska heslut följer bl, a, atl SJ i effektivitetshöjande

Prop.  1983/84:54

3

syfte skall verka enligt för affärsverken vanliga ekonomiska principer inom av samhället uppställda ramar. Investeringar i större trafikanläggningar skall baseras på övergripande samhällsekonomiska kalkyler. Prissättningen inom trafikförelagen, bland dem SJ, skall anpassas till marginalkostnaderna för trafiken så att ett så högt utnyttjande som möjligt av given kapacitet ernås. SJ:s persontaxa, som fastställs av regeringen, är utformad med beaktande av kravet på kostnadernas täckning över tiden. I taxan ingår läckningsbidrag till de hos SJ - på grund av kostnadsstrukturen hos järnvägstrafik - förhållan­devis stora gemensamma kostnaderna.

Genom 1981 års riktlinjer utfärdade av regeringen för beräkning av lokala/regionala trafikhuvudmäns ersättning till SJ för köpta lågtjänster har lagts fast att denna ersättning skall baseras endera på SJ;s persontaxa eller -där särskild tågtrafik anordnas - på särkostnader för denna trafik plus ett till 50 % högstbestämt täckningsbidrag.

Statsmakternas beslut i anledning av årets budgetproposition rörande SJ;s framlida ekonomiska och finansiella ramar innebär bl, a, en ökad klarhet om vad SJ;s ekonomiska ansvar skall omfatta. Investeringar som icke är företagsekonomiskt lönsamma men som från övergripande samhällsekono­miska bedömningar kan anses nödvändiga skall således inte ingå i SJ;s ansvar utan övervägas av regeringen på grundval av underlag frän SJ, Den finansiella rekonstruktion av SJ som nyligen genomförts innebär som följd härav att kapitalkostnaderna för tidigare gjorda, företagsekonomiskt ej motiverade, investeringar eliminerats. För alla övriga investeringar har SJ fullt ekonomiskt ansvar.

Genom beslut i december 1982 bemyndigades chefen för kommunika­tionsdepartementet tillsälta en särskild utredare med uppgift atl utarbeta en ny överenskommelse om SJ:s lokaltågstrafik i Storstockholm (Dir 1982:97), Bakgrunden var bl. a. de resultatlösa förhandlingar som parterna själva fört om ett nytt avtal. Direktiven torde få bifogas detta protokoll som bilaga 1.

Till särskild utredare (förhandlingsordförande) förordnades riksdagsleda­moten Gunnar E.[REDACTED_EFTERNAMN].

Utredaren har den 21 september 1983 redovisat sitt uppdrag och därvid överiämnal protokollet från en den 19 september 1983 träffad överenskom­melse mellan SLL och SJ. Protokollet torde få bifogas som bilaga 2. Som bilaga 3 torde få bifogas ett brev från SJ till utredaren, där SJ anger under vilka villkor överenskommelsen ingåtts. Utredaren har för sin del funnit goda skäl för atl i huvudsak tillmötesgå SJ;s förslag.

På överenskommelsen som per den 1 januari 1984 avses ersätta nu gällande avtal, skall grundas närmare avtal mellan parterna. Dessa kompletterande avtal kan träffas efterhand som de behövs. Överenskommelsen ulgör avlal om spårulbyggnader m. m. med angivande av genomförandeperiod samt belopp för bedömda kostnader uttryckta i prisläge december 1982, fördel­ning av ansvaret för investeringarna, lokaltågstrafikens utbyggnad samt

Prop.  1983/84:54

4

bestämmelser för SLL:s ersättning fill SJ för hela lokaltågsentreprenaden. För kapitalkostnader avseende det befintliga i lokaltågstrafiken bundna kapitalet finns särskilda bestämmelser.

Föredraganden

Det har länge stått klarl att spårkapaciteten i Stockholmsregionen har varit för liten. Det är med stor tillfredsställelse jag konstaterar atl landstinget och SJ nu träffat en överenskommelse om spårinvesteringar som möjliggör en utbyggd lokaltågstrafik och som också löser SJ:s kapacitetsproblem för den långväga person- och godstrafiken under överskådlig lid. En väl fungerande järnvägstrafik till och från Stockholm är av stor betydelse för hela landet.

Redan i förra årets proposition (1982/83:50) om vissa ekonomisk-politiska frågor (bil. 1) konstaterade jag att ett nytt dubbelspår mellan Älvsjö och Flemingsberg som en första etapp i utbyggnaden till Järna är en förutsättning för att lösa spårkapacilelsproblemen i regionen. Andra sådana förutsättning­ar är en ombyggnad av Stockholms Centralstation och en utbyggnad av spåren norrut, främst från[REDACTED_EFTERNAMN] till Ulriksdal. I sammanhanget underströk jag vikten av att frågan om vilken ersättning SJ skall ha av landstinget för lokaltågslrafiken fick en lösning. Riksdagen anvisade 35 milj. kr. att användas för igångsättningen av den första etappen.

Nu har SLL och SJ enats om hur lokaltrafiken skall byggas ut under resten av decenniet samt vilka investeringar som skall genomföras. Därigenom tryggas en kvalitativt bra lösning av lokaltågslrafiken samtidigt som den för hela landet viktiga person- och godstrafiken på Stockholm säkerställs. Inle minsl under besvärliga vinterförhållanden blir den extra spårkapacileten elt nödvändigt resurstillskott. Vidare underlättas samhällsplaneringen i regio­nen avsevärt genom att investeringsprogrammet läggs fast.

Järnvägstransporter är en kapitalintensiv verksamhet. Vid en tidpunkt då trafikvolymen i en viss region nått kapacitetstaket vad gäller spår- och trafikanläggningar krävs omfattande nyinvesteringar för att över huvud tagel möjliggöra en utvidgad trafik. I Storstockholmsområdet väntas enligt utredningar hos de regionala myndigheterna den väsentliga ökningen inom kollektivtrafiken falla på just de delar som försörjs av pendeltågen. Enligl vissa anlaganden kan antalet resenärer i lokaltågens upptagningsområde öka med 40 % jämfört med 1980.

Vad gäller fjärresandet räknar SJ med utökningar av anlalel låg inte minst på halvlånga avstånd. Även godstrafiken till och från regionen mäsle beredas ökat utrymme.

Elt gemensami krav för all slags trafik är till sist all reservkapacitet skapas i fråga om spår och terminaler m.m. för all motverka sådana störningar som erfarenhetsmässigt inträffar. Elt jämförbart krav i en järnvägsregion med så stor andel rikstrafik som Stockholm är dessulom alt beredskap finns för nya järnvägsbaserade transportprodukler i framliden. Eftersom dagens kapaci-

Prop. 1983/84:54

5

tetsförhållanden är klart otillräckliga i alla de avseenden jag nu berört måste samhället nu avsätta resurser för en fortsatt utveckling av järnvägstrafi­ken.

I de förhandligar som SJ nu har haft med SLL har parterna preciserat sina åtaganden mot bakgrund av de trafikala förbättringar som de uppnår tack vare de nya investeringarna. Det är rimligt att dessa åtaganden begränsas till vad som motiveras av den trafik som är aktuell under så lång fid som bestäms av gängse avskrivnings- och finansieringsregler. För SLL torde också regionala bostads-, arbetsmarknads- och miljöpolitiska motiv ha spelat in.

Investeringsinsatsen avser dock ett odelbart trafiksystem och kan inte komma till stånd utan samhållets medverkan i fråga om den del som parterna ej ansvarar för. Värdet av att genom utbyggnaden undanröja de hinder och störningar som den landsomfattande tågtrafiken i vissa lägen utsätts för - och i framtiden än mer riskerar att utsättas för - är i detta fall betydande. Det är också nödvändigt att i handling främja den reella utveckling av järnvägen som 1979 års riksdagsbeslut om trafikpolitiken slagit fast som ett mål. Enligt detta beslut skall också trafikhuvudmännen för lokal och regional trafik beredas möjligheter att avtala med SJ om den tågtrafik de önskar få utförd. Enligt årets riksdagsbeslut (prop. 1982/83:100, bil. 8, TU 15, rskr 293) kan SJ hos regeringen aktualisera investeringar i järnvägssystemet som av olika skäl är önskvärda men ej fullt lönsamma ur företagsekonomisk synpunkt. Beslut om sådana investeringar skall fattas av regeringen.

Den nu aktuella överenskommelsen har träffats under förutsättning om vissa statliga investeringsinsatser. För min del finner jag med hänvisning till det anförda det naturligt att staten medverkar i den nu aktuella utbyggnaden. Insatsen utgörs av återstoden av investeringsbeloppet sedan parterna tagit ansvar för förräntning och amortering av sina andelar. Jag ber att få återkomma till de olika andelarnas storlek.

Lokaltågstrafiken skall nu enligt överenskommelsen förstärkas i tre etapper

-

Under år 1984 utökas trafiken på Södertäljependeln - som är mest belastad - med ytterligare ett insatslåg under morgonens rusningsfim-me.

-

När ombyggnaden av Stockholms C är klar, dvs. fr. o. m. år 1989, skall, jämfört med tågplan 83, samtliga linjer vara förstärkta med ett insatståg under rusningstid morgon och kväll.

-

När spårutbyggnaderna är klara, dock senast vid utgången av år 1992, skall antalet tåg under de två mest belastade timmarna kunna vara 12 på Södertälje-, Märsta- och Kungsängenlinjerna saml 10 på Västerhaninge-linjen. Det senare kan dock föranleda vissa ytterligare spårutbyggnader. Jämfört med nuläget innebär detta en ökning med tre tåg på varje linje under rusningstid morgon och kväll. Detta innebär en förstärkning av trafiken med 24 tåg per dag.

Prop. 1983/84:54

6

Enligt den s. k. Hörjelöverenskommelsen, som sedan år 1965 är utgångs­punkt för uppläggningen av SJ:s lokaltågslrafik i Storstockholmsområdet, skulle SL ersätta SJ med den kostnadsskillnad som finns mellan den totala tågtrafiken och en trafiksituation utan särskilda lokaltåg. Principen har krifiserats av båda parter. För den lokaltågslrafik som förutsätts genom 1964 års principöverenskommelse gäller atl SJ:s ersättning skall motsvara merkostnaden eller bortfallskostnaden för lokaltrafiken. Ersättningar som beräknas efter en sådan princip ger dock inle SJ täckning för del i verkets gemensamma kostnader, varför en motsättning föreligger mellan avlalet och de järnvägspolitiska besluten åren 1979 och 1980. Del är mot bakgrund härav som SJ har ställt sig avvisande fill att låta en sådan princip gälla även för ytterligare trafikåtaganden. Landsfinget har å sin sida hävdat att den överenskommelse om SJ: s entreprenad som träffades år 1966 innehåller för landstinget oförmånliga principer för kapitalkostnadernas beräkning. Bl. a. har från landstingets sida förts fram att den använda räntemeloden kommit att medföra en alltför hög räntekostnad. I det nya avtalet baseras i stället ersättningen på vad som enligt 1981 års regeringsriktlinjer gäller för alla länshuvudmän. SLL (SL) skall således ersätta SJ med särkostnaden för lokaltågstrafiken plus etl täckningsbidrag.

Omfattningen av de överenskomna investeringarna överensstämmer i allt väsentligt med vad som förulskickades redan i den ekonomisk-politiska propositionen. En eventuell lokaltågsförbindelse till Arlanda flygplats har dock inte tagits med i överenskommelsen.

Uppgörelsen innebär att under perioden 1984-1992 skall totalt ca 2 305 milj. kr. i prisnivå december 1982 investeras i kapacitetshöjande anläggning­ar.

Enligt överenskommelsen skall följande investeringar göras under 1980-talet:

Älvsjö-Flemingsberg: två nya spår saml ombyggnad av befintliga stationer på

sträckan. Uppförande av lokalstation i Flemingsberg. Beräknad byggnadstid

1983-1986

375 milj. kr.

Karlberg-Ulriksdal: två nya spår samt ombyggnad av befintliga stationer på

sträckan. Beräknad byggnadstid 1986-1991

405 milj. kr.

Stockholms C: ombyggnad av spårsystem och signalanläggning inklusive ställverk, utbyggnad av serviceplattformar, förbättring av gångförbindelser­na till och från plattformarna. Beräknad byggnadstid 1984-1988

210 milj. kr.

Stockholms S: utbyggnad fill två plattformar och fyra spår m. m. Beräknad

byggnadsfid 1985-1988

75 milj. kr.

Prop. 1983/84:54

7

Vissa lokalstalionsåtgärder: om- och tillbyggnader. Beräknad byggnadstid

1984-1990. Åtgärder som inte är beroende av spårutbyggnaderna skall dock

genomföras under perioden 1984-1988, varvid byggande av stalionshus skall

prioriieras

120 milj. kr.

Fortsatt spårutbyggnad söder om Flemingsberg: Spårutbyggnaden beräknas

vara avslutad år 1992

1 120 milj. kr.

Härtill kommer anskaffning av den tågmateriel som behövs för den ökade trafiken.

SJ har i ett särskilt brev fill utredaren angelt vissa villkor för överenskommelsen. Elt sådant villkor är att SJ;s förränlningsskyldighel begränsas till 75 % av investeringarna enligt överenskommelsens 2 §, varav SLL enligt avtalet direkt svarar för 65 %. Återstående andel (10 %) räknar SJ med alt kunna förränta genom bättre resultat i övriga verksamheter, främst fjärrtrafiken. Vidare åtar sig SJ förräntning av 200 milj. kr. av investeringen enligt 3 § (linjen Flemingsberg-Järna som av trafikala skäl förutsattes bli dragen över Grödinge). Det belopp som SJ därmed åtar sig förräntning av utgör alltså 75 % av 1 185 milj. kr. = 890 plus 200 milj. kr. eller totalt 1 090 milj. kr. Härav erhåller SJ alltså enligt avtalet ersättning från SLL avseende kapitalkostnaderna för 65 % av 1 185 milj. kr. = 770 milj. kr. Till investeringen i Järna-linjen får SJ av SLL elt investeringsbidrag om 200 milj. kr., alla belopp uttryckta i prisläge december 1982.

Fördelningen av beloppen för fasta anläggningar mellan parterna resp. på staten vad gäller förränlnings- och avskrivningskrav framgår av följande uppställning. Om inte annat sägs sker finansieringen över statsbudgeten: (belopp i milj. kr., prisnivå december 1982)

Objekt

SJ

SLL

Staten

Totalt

Spårutbyggnader och lokalstationsätgärder enl. överenskommelsens 2 § Utbyggnaden söder om Flemingsberg

118,5 200,0

770,3 *200,0

296,2 720,0

1 185,0 1 120,0

Summa belopp att förränta och/eller avskriva

318,5

970,3

1 016.2

2 305,0

Finansieras av SLL,

Anm, Nya motorvagnar som behövs för den utökade trafiken finansieras över statsbudgeten om inle SLL och SJ kommer överens om all SLL finansierar dem.

En annan förutsättning under vilken SJ träffat avtalet är atl statsmakterna anpassar sina krav på SJ sä att SJ kompenseras för den nedskrivning som sker av SLL:s skuld till SJ, Skulden gäller investeringar som avslutats senast den 30 juni 1983 (6 S), Skulden minskas med 1 987-1 815 = 172 milj, kr, Samfidigt förlängs avskrivningstiden för dessa tillgångar. Jag förordar med hänsyn till

Prop. 1983/84:54

8

uppgörelsens samhälleliga vikt att statsmakternas villkor ändras så att SJ erhåller motsvarande lättnad som SLL beretts genom avtalet. Det innebär bl, a, att statskapitalet bör skrivas ned med ca 117,7 milj. kr.

Jag kan för egen del i allt väsentligt ansluta mig till vad som överenskom­mits och de konsekvenser och förutsättningar som sammanhänger här­med.

De nya investeringarna kommer som jag redovisat att medföra särskilda behov av investeringsmedel under investeringsanslaget avseende kapacitets-höjande spår m. fl. anläggningar hos SJ under hela utbyggnadsperioden. Jag beräknar översiktligt behovet av särskilda medel för de fasta anläggningarna fill 100 milj. kr. per år för den del staten direktavskriver och dessutom 100 milj. kr. per år i utgift för den del som SLL skall stå kostnaderna för. Det årliga sammanlagda behovet av medel kommer dock att variera mellan 100 och 350 milj. kr. (prisnivå december 1982). Härutöver kommer medelsbehov för de nya motorvägnarna. De investeringar som SJ skall förränta utgår jag från att SJ prioriterar in i sin löpande investeringsbudget. Det får som jag ser del ankomma på SJ att i de årliga anslagsframställningarna med början för budgetåret 1985/86 närmare redovisa medelsbehovet. Vad gäller behovet av medel under innevarande budgetår disponeras de 35 milj. kr. som riksdagen fidigare anslagit och i fråga om medelsbehov under budgetåret 1984/85 avser jag återkomma i budgetpropositionen för detta år.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagen

att dels godkänna de av mig förordade riktlinjerna för finansiering och förräntning av de nya investeringarna inom SJ:s område i Storstockholmsregionen, dels medge nedsättning av SJ:s stats­kapital med ca 117,7 milj. kr.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som föredragan­den har lagt fram.

Prop. 1983/84:54

9 Bilaga I

Kommittédirektiv

Lokaltåg i Stockholmsregionen

Dir 1982:97

Beslut vid regeringssammanträde 1982-12-09.

Chefen   för   kommunikations-   och   försvarsdepartementen,   statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anför.

Dir 1982:97

Bakgrund

Genom överenskommelse (normalspårs- eller pendeltågsavtalet) i mars 1966 mellan statens järnvägar (SJ) och dåvarande kommunalförbundet för Stockholms stads och Stockholms läns regionala frågor träffade parterna avlal om en upprustning av och trafikering på de delar av SJ:s normalspåriga järnvägslinjer i Storstockholm på vilka SJ som entreprenör driver lokaltrafik för AB Storstockholms Lokaltrafik (SL).

Avtalet avser en viss lokaltågslrafik som skall bedrivas på angivna fyra normalspårslinjer, turtätheten inkl, vissa insatståg och extratåg samt hur lokaltrafiken skall behandlas i förlurshänseende. Det stipulerar vidare vilka anläggningar och materiel m, m, som behövs för trafiken samt hur SJ skall få ersättning för dem.

Överenskommelsen, som gäller t, o, m, den 31 december 1990 med en femårig uppsägningslid, baseras på en principöverenskommelse i december 1964 mellan Stockholms stad och Stockholms läns landstingskommun om samordning, utbyggnad och drift av det kollektiva trafiksystemet i Storstock­holm m, m, (den s, k, Hörjelöverenskommelsen). Principöverenskommel­sen, som godkänts av berörda parter samt av SJ i berörda delar, säger bl. a. atl SL lill SJ skall betala en ersättning för lokaltågsentreprenaden som molsvarar den kostnadsskillnad som framkommer vid en enligt vedertagna företagsekonomiska beräkningsgrunder gjord jämförelse mellan å ena sidan den totala tågtrafiken och å den andra en Irafikrörelsé som inte omfattar lokaltågslrafiken.

Principöverenskommelsen, som gäller lill dess berörda parter avtalar om annal, har redovisats för riksdagen som för sin del endast kommenterade den statliga bidragsgivningen lill Stockholms tunnelbaneutbyggnad,  Princip-

r Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 54

Prop. 1983/84:54

10

överenskommelsen träffades nämligen under förutsättning att statsbidrag skulle utgå med 95 procent av vissa kostnader för det dåvarande lunnelba-nesystemets utbyggnad,

TraFikpolitiska riktlinjer

Enligl 1979 års trafikpolitiska beslut skall järnvägens förutsättningar och möjligheter las tillvara för all slags trafik som från samhällsekonomiska utgångspunkter är lämplig atl driva. Genom beslutet slås fast att detta också gäller lokal och regional tågtrafik som trafikhuvudmännen således kan köpa av SJ,

1979 års trafikpolitiska beslut kännetecknas allmänt av en samhällseko­nomisk grundsyn. Detta innebär bl, a, au investeringar i större trafikanlägg­ningar skall baseras på övergripande samhällsekonomiska kalkyler, att en marginalkostnadsbaserad prissättning skall främja elt högt utnyttjande av befintliga anläggningar och att trafikförelagen genom förelagsekonomisk effektivitet skall verka för rationella transporter, där varje trafikgrens förutsättningar las tillvara så långt möjligt, I detta hänseende betonas särskilt det nära samarbetet mellan trafikföretagen. Dessa, däribland SJ, skall alltså verka enligl vanliga ekonomiska principer inom de av statsmakterna uppställda ramarna.

Genom den av riksdagen beslutade strukiurplanen 1980 lades fasl all SJ skulle påskynda avvecklingen av sin resullatbrisl och ha genomfört detta senast under budgelårel 1983/84, Bland åtgärder för atl uppnå delta mål nämndes en höjning av taxenivån, SJ:s taxa, som fastställs av regeringen, är beräknad för alt täcka en genomsnittlig km-särkoslnad vid en viss sträcka med ett proportionellt täckningsbidrag till gemensamma kostnader. Detta bidrag är beräknat på sedvanligt sätt så all kostnadstäckning nås först vid en viss såld minimivolym resor och transporter. Genom fastläggandet av dylika principer har staten gett uttryck för hur marginalkostnaden över liden skall läckas. Samtidigt har statsmakterna uttalat, vad gäller SJ såväl som andra trafikgrenar, atl man genom en rabattgivning ner emot marginalkosinadsni-vån skall eftersträva ett så gott utnyttjande som möjligt av given kapaci­tet.

Regeringen har enligt riksdagens beslul genom 1981 års riktlinjer för beräkning av trafikhuvudmäns ersättning lill SJ för köpta lokala/regionala lågtrafikljänster kompletterat de angivna taxe- och kalkylprinciperna. Som grund för ersättningen skall således endera användas SJ:s månadstaxa (bestämd enl, marknadsmässiga grunder) eller särskoslnaden för SJ:s extrainsatser på grurid av lokaltrafiken plus ell lill 50 % maximerat täckningsbidrag.

Utredningar m. m. om lokaltågstrafiken

SJ och SL har i mars 1980 på grundval av en teknisk utredning gemensamt framlagt en rapport om investeringar för lokaltågslrafiken. Parterna har därefter fört förhandlingarom ell nytt invesleringsavtal baseral bl, a, på den

Prop. 1983/84:54

11

gjorda ulredningen, I särskild ordning har parterna träffat en överenskom­melse om vissa ombyggnader av för lokaltågslrafiken tidigare anskaffade vagnsenheter 

(XI). 

Vidare har vissa andra åtgärder ägnade all förbättra lokaltågstrafikens uthållighet under svåra vinterförhållanden avialals.

Vid landslingels sammanträde i maj 1979 behandlades landstingets kollekiivtrafikutredning varvid beslöts atl till regeringen göra en framställ­ning om en ny principöverenskomrnelse om kollektivtrafiken i Stockholms­regionen och etl nylt lokallågsavlal på lång sikt. Det uppdrogs ål landstingets trafiknämnd och åt SL alt utarbeta underlag för regeringsförhandlingar­na.

Under genomförandet av detta uppdrag inleddes förhandlingar med SJ om pendetlågstrafiken (april 1981) varvid bl, a, villkoren för fortsatta investe­ringar har diskuterats,

I december 1981 avgav utredningen (Dir 1980:23) om samordnade statliga insalser på trafikområdet 1 Stockholmsregionen belänkandet "'Statliga insatser för Stockholmstrafiken" (Ds K 1982:1), Vid sidan av väg-, terminal-, parkerings- och arbetslidsfrågor ges förslag rörande lokaltågslrafiken. Belänkandet har överlämnats lill de planeringsansvariga.

Under hösten 1982 färdigställdes SJ:s spårkapaclietsutredning kort efler det att landstingets trafikkontor och SL presenterat sin utredning "Lokaltå­gen på längre sikt". I SJ:s investeringsplaner ingår bl. a, de anskaffningar i fasta och rullande anläggningar om vars användning SJ kan träffa avtal med landstinget eller SL.

I september 1982 tillskrevs den dåvarande kommunikationsministern av landstingets förvaltningsutskotts pendeltågsberedning som hänvisade lill atl det inle gick att nå överenskommelse med SJ om kostnadsfördelningen för de investeringar som krävs för ytterligare pendeltåg. I skrivelsen begärdes därför förhandlingar med regeringen.

Ny överenskommelse angelägen

Jag kan för min del konstatera, att svårigheter har uppstått vid olika tillfällen när det gäller alt träffa avtal om nya investeringar mellan landstinget och SJ, Oenigheten tycks framför allt gälla ersättningsprinciperna.

För den lokaltågslrafik som förutsätts genom 1964 års principöverenskom­melse gäller alt SJ:s ersättning skall molsvara merkostnaden eller bortfalls-kostnaden för lokaltrafiken. Ersättningar som beräknas efter en sådan princip ger dock inle SJ täckning för del i verkets gemensamma kostnader, varför en motsättning föreligger mellan avtalet och de järnvägspolitiska besluten 1979 och 1980. Det är mot bakgrund härav som SJ ställer sig avvisande lill atl låta en sådan princip gälla även för ytterligare trafikåta-gånden. Landstinget har å sin sida hävdat alt den överenskommelse om SJ;s entreprenad som träffades 1966 innehåller för landstinget oförmånliga principer för kapitalkostnadens beräkning. Bl, a, har från landstingets sida förts fram alt den av SJ använda normalräntemetoden kommit alt medföra en alltför hög räntenivå.

Jag finner det angelägel all de förhandlingar som båda parter eftersträvar

Prop.  1983/84:54

12

och som berör så stora antal lokala resenärer snabbt kan resultera i en uppgörelse.

Med hänsyn till atl såväl SJ som landstinget anser alt nuvarande ersättningsprinciper är oförmånliga i olika avseenden är det önskvärt med en omförhandling av överenskommelserna så snart som möjligt. En snar överenskommelse baserad på de framtida förutsättningarna för Stockholms­regionens trafikförsörjning har också slor betydelse för samhällsplanering­en,

I regeringens proposition 1982/83:50 om vissa ekonomisk-politiska åtgär­der m, m, har regeringen på min föredragning föreslagil atl 35 milj, kr, anvisas för att påbörja utbyggnaden av dubbelspåret Älvsjö-Flemingsberg, Delta kan ske omedelbart efter del att en överenskommelse om vilken ersättning SJ skall få av Stockholms läns landsting för lokaltågslrafiken träffals mellan SJ och SL,

Enligt den överenskommelse som regeringen 1981 träffade med represen­tanter för de regionala trafikhuvudmännen om köp av lokal och regional lågtrafik har huvudmännen möjlighel alt ta upp förhandlingar med SJ om egenfinansiering av rullande materiel och fasta anläggningar.

Vid en omförhandling skulle vidare möjligheter ges för SJ alt utöver täckning av rena driftkostnader av landstinget kräva rimlig ersättning för täckning av gemensamma kostnader,

I den ekonomisk-politiska propositionen anförs att ett nytl dubbelspår Älvsjö-Flemingsberg utgör första etappen i utbyggnaden lill Järna. En utbyggnad av spårkapaciteten söderut måsle dock kombineras med en ombyggnad av Stockholms Central. Vidare krävs utbyggnad även norrut särskilt på sträckan Karlberg-Ulriksdal. Preliminärt har investeringsutgifter­na beräknats lill 1,8 miljarder kr, I sammanhangel kan erinras om önskemålen om en spårbunden lokallågsförbindelse till Arlanda flygplats.

Det har från SJ:s sida hävdats alt med den omfaltning SJ;s trafik har fåll under senare år pendeltågstrafiken i Stockholmsregionen bidrar lill störning­arna i fjärrtågstrafiken. På molsvarande sätt har från landstingets sida hävdats all fjärrtrafiken stör lokaltrafiken. Det kan vidare konstaleras att en framtida utbyggnad av spår- och stationskapaciteten kommer hela trafiken till nytta.

Även dessa faktorer talar för en omförhandling. Jag anser därför att en särskild förhandlare bör tillkallas för att fillsammans med parterna utreda förutsättningarna för och utarbeta en ny överenskommelse dem emellan om SJ:s lokaltågstrafik i Storstockholm.

Riktlii\jer för utrednings- och förhandlingsarbetet

Frågan om trafiken i Stockholmsregionen har utretts av både statliga, landstingskommunala och kommunala organ. Tillsammans med SJ;s spår-kapacitetsutredning samt trafikkontoret/SL:s lokaltågsutredning med under­liggande utredningar finns således ett rikhaltigt material som väl kan ligga scrm grund för förhandlingar. Prognoser har således utarbetats för resandet utmed berörda SJ-linjer och kan eventuellt med viss komplettering med

Prop. 1983/84:54

13

kostnadsuppgifter o. dyl. hgga till grund för samhällsekonomiska bedöm­ningar som kan behövas vad gäller olika trafikeringsalternativ.

Det finns hos alla berörda ett starkt behov av att förutsättningarna för lokaltågstrafiken i Stockholmsområdet klarläggs och att lösningar tas fram. Förhandlaren bör med tanke härpå och på den särställning och omfattning kollektivtrafiken i denna region har kunna söka även okonventionella lösningar på finansierings- och ersättningsproblemen.

Utrednings- och förhandlingsarbetet bör bedrivas skyndsamt.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigar chefen för kommunikations- och försvarsdepartementen

att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda och utarbeta en ny överenskommelse om SJ;s lokaltågstrafik i Storstockholm,

att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt utredaren.

Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver

att kostnaden för utredningen skall belasta sjätte huvudtitelns anslag Kommittéer m. m.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan.

(Kommunikationsdepartementet)

Prop. 1983/84:54

14

Bilaga 2

Lokalt

å

g i

Stockholmsregionen

1983-09-21

!.

1SS3

.12

'"t.

I   '-

\ /- :

0

Statsr

å

det och chefen f

ö

r kommunikationsdepartementet

ö

verenskommelse om SJ:s lokalt

å

gstrafik i

Stockholmsregionen___________________ 

Regeringen bemyndigade den 9 december 1982 chefen f

ö

r kommunikationsdepartementet att tillkalla en s

ä

rskild utredare med uppdrag att utreda och tr

ä

ffa 

ö

verenskommelse om SJ:s lokalt

å

gstrafik i Stockholms­regionen.

Departementschefen f

ö

rordnade samma dag undertecknad, Gunnar E. Str

ä

ng, som s

ä

rskild utredare. Utredningens sekretariat har best

å

tt av f

ö

rhandlingsdirekt

ö

ren H

å

kan Boberg, statens f

ö

rhandlingsn

ä

mnd, och civil­ekonomen Susanne[REDACTED_EFTERNAMN].

Utredningen har nu slutf

ö

rt sitt uppdrag och jag vill d

ä

rf

ö

r anm

ä

la f

ö

ljande.

En 

ö

verenskommelse om SJ:s lokalt

å

gstrafik i Stockholms­regionen har tr

ä

ffats mellan f

ö

retr

ä

dare f

ö

r svenska staten. Statens J

ä

rnv

ä

gar (SJ) och Stockholms l

ä

ns landstingskommun (SLL) . 

Ö

verenskommelsen g

ä

ller under f

ö

rbeh

å

ll att den godk

ä

nns av regeringen och av Stockholms "l

ä

ns landsting genom beslut som vinner laga kraft.

Enligt 

ö

verenskommelsen skall str

ä

ckorna 

Ä

lvsj

ö

-Flemingsberg och Karlberg-Ulriksdal byggas ut med tv

å 

nya sp

å

r. Vidare skall om- och nybyggnader ske vid Stockholm C och Stockholm S samt vid vissa lokalt

å

gs­stationer. De sammanlagda kostnaderna f

ö

r dessa inve­steringar ber

ä

knas till ca 1 185 milj kr i prisl

ä

ge december 1982. I beloppet inkluderas kostnader f

ö

r markf

ö

rv

ä

rv, projektering, administration samt mer­v

ä

rdeskatt. R

ä

ntekostnader under byggnadstiden till­kommer. Landstinget skall svara f

ö

r 65 % av kostnader­na f

ö

r dessa investeringar. Landstinget skall h

ä

rut

ö

ver erl

ä

gga ett eng

å

ngsbelopp om 200 milj kr f

ö

r en fort­satt sp

å

rutbyggnad s

ö

der om Flemingsberg. Denna sp

å

r­utbyggnad 

ä

r kostnadsber

ä

knad till 1 120 milj kr.

Prop. 1983/84:54

15

Trafiken pa S

ö

dert

ä

ljelinjen skall enligt 

ö

verens­kommelsen ut

ö

kas 

å

r 1984 med ett t

å

g under morgonens rusningstid. Omkring 

å

r 1988 skall samtliga linjer vara f

ö

rst

ä

rkta med ett t

å

g under morgonens och kv

ä

llens rusningstid. 

Ö

verenskommelsen qer SLL r

ä

tt att senast 

å

r 1992 under rusningstid  trafikera S

ö

dert

ä

lje-, M

ä

rsta- och Kungs

ä

ngenlinjerna med 12 t

å

g och V

ä

sterhaningelinjen med 10 t

å

g. J

ä

mf

ö

rt med i dag inneb

ä

r detta en 

ö

kning med 3 t

å

g s

å

v

ä

l morcon som kv

ä

ll p

å

 varje linje eller med sammanlagt 24 t

å

g under rusningstid.

SLL:s 

å

taganden enligt denna 

ö

verenskommelse f

ö

ljer huvudsakligen de principer som uppst

ä

llts i de av regeringen 

å

r 1981 utf

ä

rdade allm

ä

nna riktlinjer f

ö

r reglering av ers

ä

ttning vid utnyttjande av t

å

q f

ö

r lokal och regional persontrafik. Den andel av kost­naderna f

ö

r nyinvesteringarna som SLL p

å

tagit sig motsvarar i stort lokaltrafikens nytta av investeringar­na .

De resterande kostnaderna f

ö

r nyinvesteringarna faller enligt 

ö

verenskommelsen p

å

 staten. SJ har under f

ö

r­handlingarnas g

å

ng framh

å

llit att dessa kostnader endast i begr

ä

nsad omfattning kan t

ä

ckas genom en ut

ö

kad person- och godstrafik. SJ har d

ä

rf

ö

r i skrivelse till utredningen angett att SJ som villkor f

ö

r 

ö

verens­kommelsen f

ö

rutsatt vissa statliga 

å

taganden om bl a f

ö

rr

ä

ntningspliktens omfattning.

SJ f

ö

ruts

ä

tter i korthet

att kapitalbehovet f

ö

r samtliga investeringar t

ä

cks genom s

ä

rskilda anslag ut

ö

ver SJ:s investeringsram. SJ r

ä

knar dock med att finansiera ombyggnaden av Stockholms centralstation inom ordinarie investerings ram

att 25 % av investeringar i fasta anl

ä

ggningar en­ligt 2 

§

 i f

ö

rhandlingsprotokollet direktavskrivs

att belopp 

ö

verskjutande 400 milj kr i prisl

ä

ge december 1982 f

ö

r linjen Flemingsberg-J

ä

rna) proto­kollets 

§

 3) direktavskrivs

att statsmakterna anpassar sina krav p

å

 SJ i enlig­het med nedskrivningen av SLL:s skuld till SJ f

ö

r hittills avslutade investeringar

att linjen Flemingsberg-J

ä

rna byggs via Gr

ö

dinge.

I n

ä

mnda skrivelse erbjuder sig SJ

att f

ö

rr

ä

nta 10 % av kapitalinsatsen f

ö

r investering­ar enligt 

§

 2 i f

ö

rhandlingsprotokollet

att f

ö

rr

ä

nta 200 milj kr (prisl

ä

ge december 1982) av investeringen i linjen Flemingsberg-J

ä

rna (

§

 3 i protokollet).

Prop. 1983/84:54

16

F

ö

r egen del finn g

å

ende i huvuds

Gunnar E. Str

ä

ng

jag goda sk

ä

l f

ö

r ett tillm

ö

tes-.nlighet med SJ: s framf

ö

rda

///-./

Prop.  1983/84:54

17

1983 .Q .B

N

ä

rvarande:

Protokoll, fort vid f

ö

rhandlingar den 19 septe.-ber 1983 mellan f

ö

re­tr

ä

dare for svenska staten, state.ns j

ä

rnv

ä

gar och Stockholms l

ä

ns landstingskommun

For svenska staten Riksdagsman Gunnar Str

ä

ng F

ö

rhandlingsdirekt

ö

r H

å

kan Boberc Civilekonom Susanne[REDACTED_EFTERNAMN]

For statens j

ä

rnv

ä

gar (SJ) Generaldirektor Bengt Furback Direkt

ö

r Bertil[REDACTED_EFTERNAMN] Direkt

ö

r Per Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] Direkt

ö

r Bo Tollin

F

ö

r Stockholms l

ä

ns landstingskommun

(SLL)______________________________ 

Landstingsr

å

d Olov[REDACTED_EFTERNAMN]

Landstingsr

å

d Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

F d landstingsr

å

d Knut[REDACTED_EFTERNAMN]

Enli

f 

ö

ru

slag

ä

r 1

dett

traf

som

ekon

det

S

å

d

som

ning

Den

g

ö

ra

gt 19 ts

ä

tt s tra 

ä

mpli a ock ikhuv av ol omisk traf i na in f

ö

r v

ä 

en, t samh

ä 

s av

79 

å

ning

fik

g at

s

å

 g

udm

ä

ika

a lo

kpol

ve st

ntas

raf i

Ilse

stat

rs tr ar oc som f t dri 

ä

ller n kan sk

ä

l nsamh i tisk er ing f

å

 e kutve konom smakt

af ik h m

ö 

r

å

n va. lok k

ö

p

ä

r 

ö

 eten a be ar k n v

ä 

ckli iska erna

pol i t

jligh

samh

ä

Genom

al oc

a av

nskv

ä

ä

r o slute an av sentl ngen

v

ä

rd

iska beslu eter tas t llsekonorai

beslutet h regional SJ. Vissa rda men d

ä 

tillr

ä

ckli t komma at se projekt ig effekt eller samh er ingen b

ö

t sk illv ska sl

å

s

t

å

g inve r de g, k t ak

och p

å

 t alls r i

all ara utg

å

fas traf ster n f

ö 

an e tual

å

tg raf i utve s

å

da

3 arnv

ä

gens for all ngspunkter t att ik som ing

å

r, retags-nlig t iseras. 

ä

rder kf

ö

rdel-cklingen. na fall

Regeringen har 

å

r 1981 utf

ä

rdat allm

ä

nna riktlinjer f

ö

r reglering av ers

ä

ttning vid utnyttjande av t

å

g f

ö

r lokal och regional persontrafik. Enligt dessa riktlinjer skall som grund f

ö

r ers

ä

ttning anv

ä

ndas endera SJ:s m

å

nadsbiljettaxa eller s

ä

rkostnader f

ö

r SJ:s extrainsatser p

å

 grund av lokalt

å

gstrafiken plus ett till 50 procent maximerat t

ä

ckningsbidrag.

Parterna 

ä

r 

ö

verens om f

ö

ljande principer r

ö

rande fort­satt utbyggnad och trafikering p

å

 SJ:s normalsp

å

riga j

ä

rnv

ä

gslinjer i Storstockholm samt r

ö

rande SLL:s ers

ä

ttning till SJ f

ö

r lokalt

å

gstrafiken.

1 

§

Ö

verenskommelsen omfattar all lokaltrafik p

å

 normal­sp

å

rslinjer som SJ bedriver f

ö

r SLL:s r

ä

kning.

F

ö

ljande sp

å

rutbyggnader m.m. skall utf

ö

ras.

Pröp. 1983/84:54

18

Al\{S2

°

Zi'!IIl-i:'

®

'

ä

' 

"   

"i' Sjj

ä

r

"samt o.T.byggnuu av befintliga statio­

ner 

på   

str

ä

ckan. Uppf

ö

rande av lo-

kalst

ä

tion i Flemingsberg.

Ber

ä

khad byggnadstid 1983-1986

375 milj kr

Ka

£

lbe

£

gj;U]rk

£

dal.; tv

å

 nya sp

å

r

"samt ombyggnad av befintliga sta­

tioner p

å

 st

ä

ckan.

Ber

ä

knad byggnadstid 1986-1991

405 milj kr

St

ö

cj

ä

v sp

å

r-

system och signalanl

ä

ggning inkl

st

ä

llverk, utbyggnad av serviceplatt-

f otitiar , f

ö

rb

ä

ttring av g

å

ngf or bindel-

serha till/fr

å

n plattformarna.

Ber

ä

knad byggnadstid 1984-1968

210 milj kr

Stocjhplm 

S;   

utbyggnad till cv

å

 platt­

formar och fyra sp

å

r m.m;

Ber

ä

knad byggnadstid 1985-1968

75 milj kr

Vi

£

S

£

 ]oJ

£å£

g

£

rde

£

; om- och

'tillbyggnader i enlighet med den till

detta protokoll fogade bilagan 1.

Ber

ä

knad byggnadstid 1984-1990

120 milj kr

D

é

 sammanlagda kostnaderna f

ö

r ifr

å

gavarande inve­steringar ber

ä

knas till ca 1 185rnilj kr i prisl

ä

ge december 1982. I beloppet inkluderas kostnader f

ö

r rharkf

ö

rv

ä

rv, projektering, administration samt mer­v

ä

rdeskatt. R

ä

ntekostnader under byggnadstiden till­kommer. De slutgiltiga investeringsbeloppen - inklusive r

ä

nta under byggnadstiden - fastst

ä

lls med ledning av de verkliga kostnaderna f

ö

r respektive objekt.

Anm

ä

rkningar

1

Innan ig

å

ngs

ä

ttning sker av investerings­objekt skall s

ä

rskild 

ö

verenskommelse ha tr

ä

ffats om objektet mellan SJ och AB Stor­stockholms Lokaltrafik (SL).

2

Investeringar under rubriken Vissa lokal-stations

å

tg

ä

rder som ej 

ä

r beroende av sp

å

r­utbyggnader skall genomf

ö

ras under perioden 1984-1988, varvid byggande av stationshus prioriteras.

3 

§

Investeringarna enligt 2 

§

 skall finansieras av staten. Kapitalkostnaderna betalas till 65 procent av SLL.

SLL erl

ä

gger h

ä

rut

ö

ver ett eng

å

ngsbelopp om 200 milj kr (prisl

ä

ge december 1982) till SJ f

ö

r den fortsatta

utbyggnaden s

ö

der om Flemingsberg . Beloppet skall utbetalas per den 1 juli med en fem.tedel per ar med b

ö

rjan 

å

r 1985.

Prop. 1983/84:54

19

Kostnader for invc?ster ing

å

r i rullande materirl san-.t i fasta anl

ä

ggningar i 

ö

vrigt som kan konu;-,a ott aktua­liseras under avtalsperioden och som helt ar itt h

ä

nf

ö

ra till lokaltrafikens behov skall till 100 pro­cent b

ä

ras av SLL. Om SLL finner det f

ö

renligt med sina ekonom.iska intressen att sj

ä

lv finansiera dessa investeringar kan SJ och SLL avtala om s

å

dan finansie­ring samt om formerna f

ö

r denna.

Anm

ä

r kning

Byggnadstiden f

ö

r .=,u

ä

rutbyggnaden s

ö

der om Flemingsberg  ber

ä

knas  till  1987-1992. Totalkostnaden - exklusive r

ä

nta under bygg­nadstiden -ber

ä

knas till 1 120 milj kr i prisl

ä

ge december 1982.

4  

§

Lokalt

å

gstrafiken p

å

 S

ö

dert

ä

ljelinjen skall under 

å

r 1984 ut

ö

kas med ett insatst

å

g under morgonens rusnings­tid. T

å

get skall s

ä

ttas in under den mest belastade timmen och i anslutning till det mest belastade lokal­t

å

get. T

å

get skall endast g

ö

ra uppeh

å

ll i Huddinge.

N

ä

r ombyggnaden av Stockholm C 

ä

r avslutad skall, j

ä

mf

ö

rt med t

å

gplan 63, samtliga linjer vara f

ö

r­st

ä

rkta med ett insatst

å

g under rusningstid morgon och kv

ä

ll. Insatst

å

gen skall, under rimliga h

ä

nsyns­taganden till fj

ä

rrtrafike(ns behov, s

ä

ttas in under den f

ö

r lokalt

å

gstrafiken] mest belastade timmen och i anslutning till det mest belastade lokalt

å

get p

å 

respektive str

ä

cka och i princip trafikera hela lokal­t

å

gsstr

ä

ckan.

5  

§

Under byggnadstiden kommer t

å

gtrafiken att 

å

samkas betydande st

ö

rningar. SJ och SL skall i samr

å

d planera erforderliga traf ikoir.l

ä

ggningar. S

ä

rskild h

ä

nsyn skall d

ä

rvid tas till lokalt

å

gstrafikens behov i rusningstid samt till fj

ä

rrtrafikens behov under 

ö

vrig tid. Vid sv

å

rare driftst

ö

rningar till f

ö

ljd av sp

å

rutbyggnaderna skall SJ ansvara f

ö

r att trafiken uppr

ä

tth

å

lls p

å

 ett n

ö

jaktigt s

ä

tt utan merkostnader f

ö

r SL, som i s

å

dana fall erl

ä

gger ers

ä

ttning h

ö

gst f

ö

r trafik enligt g

ä

l­lande t

å

gplan.

6  

§

SLL ers

ä

tter SJ f

ö

r s

ä

rkostnader f

ö

r lokalt

å

gstrafiken samt ers

ä

tter SJ med en fast avgift f

ö

r t

ä

ckande av lokalt

å

gstrafikens andel av gemensamma kostnader i j

ä

rnv

ä

gstrafiken.

Anm

ä

rkning

Definitionen av s

ä

rkostnader respektive gemensamma kostnader framg

å

r av de av rege­ringen 

å

r 1981 utf

ä

rdade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r reglering av ers

ä

ttning vid utnyttjande av t

å

g f

ö

r lokal och regional persontrafik. De 

ö

verenskomna sarkostnadsslagen har av SJ specificerats i den till detta protokoll fogade bilagan 2.

Prop.  1983/84:54

20

Kapitalkostnaderna for investeringar sorr, avslutats senast den 30 juni 1983 och som per detta datum skall tas upp till ett sam.-nanlag t 

å

terst

å

ende v

ä

rde om 1 815 milj kr, skall ber

ä

knas enligt annuitets-metoden med 27 

å

rs avskrivningstid varvid en r

ä

ntefot om fyra procent skall till

ä

mpas.

Kapitalkostnaderna f

ö

r investeringar gjorda fr.o.m. den 1 juli 

1983   

sa.mt for de sex  XlO-enheter som levererats under f

ö

rsta halv

å

ret 1983, skall ber

ä

knas p

å

 s

å

dant s

ä

tt att SLL:s ers

ä

ttning till SJ motsvarar det krav som 

å

vilar SJ f

ö

r det bundna statskapitalet. H

ä

rmed f

ö

rst

å

s f

ö

r n

ä

rvarande linj

ä

r avskrivning p

ä å

teranskaffningsv

ä

rdet samt r

ä

nta p

å

 det historiska anskaffningsv

ä

rdet minskat med gjorda avskrivningar.

Anm

ä

rkiiing

Vid ber

ä

kning av kapitalkostnader skall justering f

ö

r prisf

ö

r

ä

ndringar ske i enlig­het med utvecklingen av konsumentprisindex.

7 

§

Fr.o.m. 

å

r 1984 skall SLL erl

ä

gga en 

å

rlig fast av­gift om 125 milj kr. Avgiften skall h

ö

jas till 175 milj kr fr.o.m. 

å

r 1989.

Anm

ä

r kning

Beloppen ovan 

ä

r ber

ä

knade i prisl

ä

ge decem­ber 1962. Beloppen skall justeras i enlighet med utvecklingen av konsumentprisindex.

Senast vid utg

å

ngen av 

å

r 1992 skall - om SLL s

å 

p

å

fordrar - antalet t

å

g under de tv

å

 mest belastade timmarna vara tolv t

å

g p

å

 S

ö

dert

ä

lje-, M

ä

rsta- och Kungs

ä

ngenlinjerna s?mt tio t

å

g p

å

 V

ä

sterhaningelinjen. Av dessa t

å

g skall sju t

å

g trafikera den mest belasta­de timmen p

å

S

ö

dert

ä

lje-, M

ä

rsta- och Kungs

ä

ngen­linjerna samt sex t

å

g p

å

 V

ä

sterhaningelinjen. Under tv

å

timmarsperioden skall h

ä

nsyn tas till 

ö

vrig trafik som ej kan beredas plats under den mest belastade timmen. Alternativa l

ö

sningar, t.ex. skip-stop-k

ö

rning, kan pr

ö

vas under rusningstid.

An.Ti

ä

rkningar

1

Om SJ och SLL tr

ä

ffar 

ö

verenskommelse om 

ö

kad.trafikvolym av betydelse eller om ytterligare investeringar f

ö

r lokaltrafikens behov skall parterna i samband h

ä

rmed f

ö

r­handla om 

ä

ndring av den fasta avgiften.

2

Det tionde t

å

get p

å

 V

ä

sterhaningelinjen under de tv

å

 mest belastade timmarna respek­tive det sj

ä

tte t

å

get under den mest belasta­de timmen kan f

ö

ranleda behov av vissa ytter­ligare sp

ä

rinvesteringar p

å

 denna linje.

Prop.  1983/84:54

21

9  

§

T

å

gplanen f

ö

r varje tidtabellsperiod liksom normer f

ö

r t

å

gstorlek under olika avsnitt av perioden skall fast­st

ä

llas efter samr

å

d mellan SJ och SL. Vid trafik­planeringen skall efterstr

ä

vas st

ö

rsta m

ö

jliga regula-ritet i tidtabell och t

å

gf

ö

ring. Ut

ö

ver vad s

å

lunda 

ö

verenskommits f

ö

r varje tidtabellsperiod kan SJ och SL 

ö

verenskomma om tillf

ä

lliga t

å

garrangemang av olika slag, t.ex. extrat

å

g vid s

ä

rskilda evenemang, ut

ö

kning och minskning av t

å

gs

ä

tt o.d.

10 

§

Ö

verenskommelsen g

ä

ller inte vid strejk, lockout eller annan force majeure som f

ö

rhinur.jr pirt>=rLiia att uppfylla sina 

å

taganden.

11 

§

SJ och SL skall senare tr

ä

ffa de n

ä

rmare avtal som f

ö

ranleds av denna 

ö

verenskommelse med inneh

å

ll enligt de principer p

å

 vilka 

ö

verenskoiTimelsen vilar.

12 S

Denna 

ö

verenskommelse g

ä

ller fr

å

n och med den 1 januari 1984 tills vidare med en upps

ä

gningstid av fem 

å

r per den 31 december. 

Ö

verenskommelsen skall dock galla minst till och med den 31 december 2010.

Anm

ä

r kning

SJ eller SLL kan efter utg

å

ngen av 

å

r 1998 p

å

kalla f

ö

rhandling om 

ä

ndring av den i 7 

§ 

angivna fasta avgiften.

13 

§

Ö

verenskommelsen och de d

ä

rp

å

 grundade avtal som SJ och SL skall tr

ä

ffa ers

ä

tter vad g

ä

ller lokalt

å

gs­trafiken den s.k. H

ö

rjel

ö

verenskom.melsen, normalsp

å

rs-eller pendelt

å

gsavtalet med till

ä

ggsavtal samt 

ö

verens­kommelser om lokalt

å

gstrafik p

å

 j

ä

rnv

ä

gslinjerna S

ö

dert

ä

lje S - Gnesta och V

ä

sterhaninge - Nyn

ä

shamn.

14 

§

Ö

verenskommelsen g

ä

ller under f

ö

rbeh

å

ll att den god­k

ä

nns av regeringen och av Stockholms l

ä

ns landsting genom beslut som vinner laga kraft.

Vid protokollet

/.

/

'~C

/--

H

å

kan Boberg Justeras

'S

F

ö

r Stockholms l

ä

ns landstings kpnimun

Olov[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1983/84:54

22

Bilana 1

Lokalt

å

g i Stockholmsreaionen

Vissa  lokalstatigns

å

tg

ä

rder

F

ö

rteckning 

ö

ver vissa investeringsobjekt i fasta anl

ä

gartingar f

ö

r lokaltrafiken p

å

 j

ä

rnv

ä

gslinjerna

MSRSTA - S

Ö

DERT

Ä

LJE C - GNESTA och KUNGS

Ä

NGEN - V

Ä

STERHANINGE - NYN

Ä

SHA.MN

Prop. 1983/84:54

23

S

ä

rskilda 

å

tg

ä

rder vid stationerna

1)

S

ö

dert

ä

ljelinjen

S

ö

dert

ä

lje C

Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

Stationshus saknas H

ö

ga plattformar

Stationshus (sp

ä

rrhus)

ö

stert

ä

lje Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

ö

-stationshus H

ö

g plattform G

å

ngtunnel

Hiss till plattformen G

ä

ngramp till norra sidan

R

ö

nninge Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

ö

-stationshus H

ö

g plattform G

å

ngtunnel

Hiss till plattformen G

å

ngramp till s

ö

dra sidan

Tumba

Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

Sp

ä

rrkurar

H

ö

ga plattformar

G

å

ngtunnel

Stationsanordningar i tunnel­planet

Hissar (4 st) till b

å

da platt­formarna samt p

å

 s

ö

dra och norra sidan (alternativt ramp p

å

 s

ö

dra sidan)

1) I projekten nytt dubbelsp

å

r 

Ä

lvsj

ö

-Flemingsberg och Karlberg-Ulriksdal ing

å

r kostnaderna f

ö

r f

ö

ljande stationer i denna f

ö

rteckning:

Huddinge Stuvsta Solna Ulriksdal

Prop. 1983/84:54

24

Huddinge

Nul

ä

get

Ä

ldre stationshus och sp

ä

rrhus

H

ö

ga plattformar G

å

ngtunnel

Å

tg

ä

rder

Ny stationsanl

ä

ggning inkl ny

plattform

Ö-stationshus,   gångtunnel Hiss   till   plattformen Ombyggnad   av   spårsystemet

Stuvsta

Nul

ä

get

Sp

ä

rrkur

H

ö

g plattform G

å

ngtunnel

Å

tg

ä

rder

ö

-stationshus

Hissar p

å

ö

stra resp v

ä

stra sidan samt till plattformen

M

ä

rstalinjen

Solna

Nul

ä

get

Sp

ä

rrkur

smal och h

ö

g plattform

Å

tg

ä

rder

Breddning av sp

å

rsystemet, ny

plattform med plattformstak, ny trappa, 

Ö

-stationshus Hiss till plattformen

Ulriksdal

Nul

ä

get

Provisoriskt sp

ä

rrhus

H

ö

ga plattformar

Å

tg

ä

rder

Ny stationsanl

ä

ggning inkl ny

plattform 

Ö

-stationshus Plattformstak G

å

ngtunnel Hiss till plattformen

Prop. 1983/84:54

25

Helenelund

Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

ö

-stationshus av 

ä

ldre typ

H

ö

g plattform

G

å

ngtunnel

Ombyggnad av 

ö

-stationshus Hiss till plattformen

Sollentuna

Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

Sp

ä

rrkurar H

ö

g plattform Hiss

ö

-stationshus Plattformstak Ombyggnad av sp

å

rsystemet

H

ä

ggvik Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

ö

-stationshus av 

ä

ldre typ

H

ö

g plattform

G

å

ngtunnel

Ombyggnad av 

ö

-stationshus Hiss till plattformen

Norrviken

Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

Sp

ä

rrkur

H

ö

g plattform

G

å

ngtunnel

ö

-stationshus

Plattformstak

Hiss till plattformen

Ev utflyttning av  uppsp

å

r

Rotebro

Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

ö

-stationshus H

ö

g plattform G

ä

ngtunnel

Hiss till plattformen G

å

ngramp p

ä

ö

stra sidan P

å

 v

ä

nstra sidan g

ä

ngramp alternativt hiss

Prop. 1983/84:54

26

Upplands V

ä

sby Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

Ä

ldre stationshus (endast personallokaler f

ö

r sp

ä

rr­personal disp) samt tv

å 

sp

ä

rrhus G

ä

ngtunnel H

ö

ga plattformar

Hissar (2 st) till plattformarna G

å

ngramper (2 st) i tunnel

ä

ndarn (kr

ä

ver att nuvarande gods­magasin ers

ä

tts)

Rosersberg Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

M

ä

rsta

Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

Ö

-stationshus H

ö

g plattform G

ä

ngtunnel

Hiss till plattformen

Ä

ldre stationshus samt sp

ä

rrhus H

ö

g plattform och tv

ä

 sp

å

r v

ä

ster om genomfartsbang

ä

rden

Ny stationsanl

ä

ggning med

ö

-stationshus, g

å

ngtunnel,

h

ö

g plattform med plattformstak,

tv

ä

 lokalt

ä

gssp

ä

r, uppst

ä

ll-

ningssp

ä

r

Anordningarna utf

ö

rs s

å

 att

korsande t

ä

gv

ä

gar ej uppst

å

r

Hissar

V

ä

sterhaningelinjen

Jordbro

Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

Tr

å

ngsund

Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

ö

-stationshus H

ö

g plattform G

å

ngtunnel

Hiss till plattform

Sp

ä

rrkur

H

ö

g plattform

Stationshus

Prop. 1983/84:54

27

S

ö

dert

ö

rns villastad Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

ö

-stationshus H

ö

g plattform

G

ä

ngtunnel

Hiss till plattformen

Kungs

ä

ngenlinjen

Sundbyberg

Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

Sp

ä

rrkur

H

ö

g plattform

ö

-stationshus

Hissar till plattformen och p

å

s

ö

dra sidan av Landsv

ä

gen

Barkarby Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

ö

-stationshus av 

ä

ldre typ

G

å

ngtunnel

H

ö

g plattfonn

Hiss till plattformen Upprustning av 

ö

-stationshus

Kallh

ä

ll Nul

ä

get

Å

tg

ä

rder

ö

-stationshus, g

ä

ngbro med rulltrappa och hiss H

ö

g mellanplattform

H

ö

g sidoplattform

V

ä

xelf

ö

rbindelser

Ombyggnad av v

ä

xelf

ö

rbindelser till sth 70 km/h skall ske vid 

Ä

lvsj

ö

, Barkarby och Sundbyberg.

Kraftf

ö

rs

ö

rjning

Kan ej preciseras f n. (Inga kostnader upptagna h

ä

rf

ö

r.)

Prop.  1983/84:54

28

Bilaaa 2

Lokalt

å

g i Stockholmsregionen

F

ö

rteckning 

ö

ver,s

ä

rkostnadsslag

Kapitalkostnader f

ö

r fasta anl

ä

ggningar, rullande materiel och investeringsinventarier.

Drift- och underh

å

llskostnader:

Personal (utom f

ö

r fordons- och banunderh

å

ll): lokf

ö

rare, kondukt

ö

rspersonal och station

ä

r personal.

Motorvagnar-underh

ä

ll och sk

ö

tsel: Xlvsj

ö

hallen (bokf

ö

rda kostnader), huvudverkstadsunderh

ä

ll (bokf

ö

rda kostnader f

ö

r revisioner och s

ä

rskilt underh

ä

ll) .

V

ä

gberoende kostnader: sp

ä

runderh

å

ll, kontaktledningsunderh

å

ll, elenergi f

ö

r t

å

gdrift och t

å

guppv

ä

rmning, underh

å

ll och dep

å

tj

ä

nst f

ö

r lok och vagnar.

Ers

ä

ttning f

ö

r skador till f

ö

ljd av j

ä

rnv

ä

gstrafiken.

ö

vriga kostnader: kostnader direkt h

ä

nf

ö

rliga till SL-trafikens lokalt

å

gsstationer och t

å

g s

ä

som underh

ä

ll av byggnader, ren­h

å

llning, sn

ö

r

ö

jning, uppv

ä

rmning, belysning telefonkostnader, driftinventarier och f

ö

rbrukningsmateriel.

CHEFEN

STATENS |A,RN\-\C.AR

Prop. 1983/84:54

fsa

1983-09-16

29

Bilaga 3

Till f

ö

rhandlingsmannen fr

å

gan om Lokalt

å

g i Stockholmsregionen

I f

ö

rslag till f

ö

rhandlingsprotokoll 1983-08-23 mellan Stockholms l

ä

ns landstingskommun, svenska staten och Statens J

ä

rnv

ä

gar fastl

ä

ggs principerna om fortsatt utbyggnad och trafikering p

å

 SJ:s normalsp

å

riga j

ä

rnv

ä

gslinjer i stockholmsregionen samt r

ö

rande SLL:s ers

ä

ttning till SJ f

ö

r lokalt

å

gs­trafiken. I f

ö

rhandlingarna har SJ som villkor f

ö

r 

ö

verenskommelsen f

ö

rutsatt vissa statliga 

å

taganden om f

ö

rr

ä

ntningspliktens omfattning f

ö

r de aktuella investeringarna och finansiering av investeringarna utanf

ö

r SJ:s ordinarie investeringsram.

I fr

å

ga om f

ö

rr

ä

ntningspliktens omfattning har SJ utg

å

tt fr

å

n att 25% av investeringar i fasta an­l

ä

ggningar enligt 

§

 2 i f

ö

rhandlingsprotokollet direktavskrivs, dvs inte belastar SJ:s statskapital I fr

å

ga om linjen Flemingsberg-J

ä

rna (protokollets 

§

 3) har SJ utg

å

tt fr

å

n att belopp 

ö

verskjutande 400 milj kr i prisl

ä

ge december 1982 direktavskrivs. Behovet av direktavskrivning utg

å

r fr

å

n den begr

ä

ns­ning som finns i SJ:s m

ö

jligheter att f

ö

rr

ä

nta de ber

ö

rda investeringarna p

ä

 f

ö

retagsekonomiska grunder.

Genom att SLL enligt f

ö

rhandlingsprotokollet skall

betala kapitalkostnader f

ö

r 65% av investeringarna

enligt 5 2 i f

ö

rhandlingsprotokollet inneb

ä

r det att

SJ f

ö

rr

ä

ntar 10% av kapitalinsatsen. SJ r

ä

knar

Kop: CSJ, GDX, CP, CT, CE, CB, CMR Cst, CBR Cst, CTV,

77;7- Poila PAP g .RjTTV

---------- 

-------------- 

10? 

iiaisbanan .lockholm

19410 sjigmc s

Prop. 1983/84:54

30

Gess'jton rp.ed p.f: f

ö

rr

ä

nta 200 milj kr (prisl

ä

ge december 1932) :i',' ir.vc-ser incer. i linjen Flc-ni-.asoera-jjirna,

In-.-ester 1 ngarna i. st jc..h-ol.f.srecior.en :; 11 r enligt

ö

verens-k-or.-.e 1 ser. 'CJ SLL a'.' s

å

car. omfattning och koncentration 1 tide:-. 2-1 de, ~ ;:

,= sk-all tr

ä

nga ndan andra investe­ringar mom SJ:s ordinarie investeringsram (d v s de belopp scm for perioden tom 1988/89 anges i investe­ringsplanen p

å

 sid 7.1 1 SJ:s anslagsframst

ä

llning f

ö

r bL:d:;et

å

ret 1984.'55), nenligt skulle inverka p

å

 m

ö

jlig­heterna att >jtv.-:;ckl.T j

ä

rnv

ä

gstrafiken i 

ö

vriga landet Jndcr 1980- och b

ö

rjan av 1990-talet p

å

 det s

ä

tt som 'oehd'.'s for on trafikf

ö

rs

ö

rjning av god kvalitet i hela landet,  ,'ilktit

ä

r er. f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r f

ö

rb

ä

ttrad ekonomi i j

ä

rnv

ä

gstrafiken. Det b

ö

r observeras att i 1nvester]ngarna i fasta anl

ä

ggningar enligt f

ö

rhandlings­protokollet, kos t.nadsber

ä

knade till 

ca   2   

300 milj kr i prisl

ä

ge dece.Tiber 1982, motsvarar ett helt 

å

rs normala investeringar vid SJ. H

ä

rtill kommer framtida best

ä

ll­ningar av motorvagnar f

ö

r lokaltrafiken.

N

ä

r det g

ä

ller det sa.".lade kapitalbehovet f

ö

r investe­ringar enligt 

§§

 2 och 3 i f

ö

rhandlingsprotokollet har SJ i anslagsframst

ä

llningen f

ö

r budget

å

ret 1984/85 f

ö

rklarat sig berett att inom sin ordinarie investerings­ram t

ä

cka kapitalbehovet f

ö

r ombyggnaden av Stockholms centralstation (i f

ö

rhandlingsprotokollet angiven till 210 milj kr i prisl

ä

ge december 1982). F

ö

r 

ö

vriga investeringar i fasta anl

ä

ggningar och motorvagnar enligt 

§§

 2 och 3 i f

ö

rhandlingsprotokollet f

ö

ruts

ä

tter SJ 

 som ocks

å

 framg

å

r av anslagsframst

ä

llningen --att kapitalbehovet t

ä

cks genom s

ä

rskilda anslag ut

ö

ver SJ:s ordinarie investeringsram.

Prop. 1983/84:54

31

Parterna har kommit 

ö

verens om en nedskrivning av SLLis skuld till SJ f

ö

r hittills avslutade investe­ringar fr

å

n 1 987 milj kr till 1 815 milj kr (i pris­l

ä

ge 30 juni 1983). Det har i f

ö

rhandlingarna f

ö

rut-" satts att statsmakterna anpassar sina krav p

å

 SJ i enlighet h

ä

rmed.

En f

ö

ruts

ä

ttning i f

ö

rhandlingarna om 

ö

verenskommelsen har varit att linjen Flemingsberg-J

ä

rna byggs via Gr

ö

dinge.

A

Bengt Furb

ä

ck

minab/gotab   Stockholm 1983 76320