Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83:164

Regeringens proposition

1982/83:164

öm nordiskt kultursamarbete m. m.;

beslutad den 7 april 1983.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

BENGT[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I det år 1971 ingångna avtalet om nordiskt kultureUt samarbete ingår bestämmelser om en gemensam budget för det kultursamarbete som be­drivs inom Nordiska ministerrådets ram. Nordiska ministerrådet (kullur-och utbildningsministrarna) fastställde den 25 febmari 1983 ett förslag till sådan budget för år 1984. I proppshipnen begärs 46700000 krpnpr för att täcka den svenska andelen av denna budget.

1    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 164

Prop. 1982/83:164

2

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

Vid regeringssamanträde 1983-04-07

Närvarande: statsrådet I. Carlsspn, prdförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm, Gö­ransson,[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om nordiskt kultursamarbete m. m.

1    Inledning

I prop. 1982/83:100 (bil. 12 s. 631) har regeringen föreslagU riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tiU Nordiska ministerrådets kulturbudget för budgetåret 1983/84 beräkna elt förslagsanslag av 35 100000 kr. Jag anhåUer om att fii la upp denna fråga.

Avtalet mellan de nordiska länderna om kultureUt samarbete ingicks år 1971 och trädde i kraft den 1 januari 1972 (prop. 1971:54, KrU 1971:13, rskr 1971:188). Avtalet föreskriver bl.a. en gemensam budget för kultu­rellt samarbete.

Nordiska ministerrådet har fastställt hur den gemensamma budgeten skall behandlas. För all få en anpassning i liden till flertalet nordiska länders budgetordningar sammanfaller verksamhetsåret med kalenderåret. Detta medför bl. a. att Nordiska ministerrådet fastställer sitt budgetförslag så sent att det, trots atl del för Sveriges vidkommande bör behandlas under våren, inte kan föreläggas riksdagen inom den tid som är fastställd för avlämnandet av propositioner (jfr. prop. 1972:130 s. 41, KrU 1972:24, rskr 1972:135).

2   Det nordiska kultursamarbetet

Del nordiska kultursamarbetet bedrivs pä många plan och i skUda former. Motiven för samarbetet skiftar beroende på sammanhanget. Ideel­la motiv utgår från en övertygelse om värdet av en stark nordisk kullurge-menskap som en stimulans för del nationella kullurhvel. Nytlpbetpnade motiv ser samarbetet mellan två eller flera nordiska länder som ett medel att uppnå något som är antingen omöjligt eller svårt att uppnå nafionelll.

Prop. 1982/83:164

3

t.ex. därför all kostnaderna skulle bli primligt höga. Den besvärliga ekpnp-miska situatipn som de nordiska länderna befinner sig i gör atl nyltomoti-vet på senare lid kommit mer i förgmnden. Detta är dock knappast till nackdel för det ideellt motiverade samarbetet. Del torde snarare förhålla sig så att känslan av kultureU gemenskap förstärks om man kan visa att nationella behov lättare kan tillgodpses inpm en nprdisk ram.

Genom det nordiska kulturavtalet har de nordiska länderna en formell ram för kultursamarbetet. Genom avtalet har också etablerats en organisa­tion för detta samarbete med Nordiska ministerrådet som högsta beslutan­de organ och elt särskilt sekretariat - kultursekretariatet - till ministerrå­dets förfpgande.

Inriktningen av del nprdiska kultursamarbetet under 1980-lalel har un­der de senaste åren varit föremål för debatt. En utvärdering (Nordiskt kultursamarbete under 1970-lalet - en värdering) av kultursamarbetet har utförts på uppdrag av Nordiska ministerrådet. Denna utvärdering gav vid handen att organisationen av kultursamarbetet som helhet bedömdes posi-fivt. Samtidigt konstaterades dock att det fanns tendenser som lydde på att organisationen hade otillräcklig förnyelsekraft.

Till Nordiska rådet har presenterats ett medlemsförslag (A 611/k) om inriktningen av kultursamarbetet under 1980-lalel. I förslaget konkreti­seras elt antal områden där del nordiska kultursamarbetet skulle kunna förbättras och utökas. Som exempel på sådana områden anges folkbild­ningsstödet, stödet fill ungdoms- och idrottssammanslulningar, radio- och TV-samarbetel m.m.

Nordiska ministerrådet presenterade fill Nordiska rådets 30:e session 1982 ett förslag (B 37/k) om nordiskt kultursamarbete under 1980-lalet. Där föreslogs vilka uppgifier kultursamarbetet i första hand borde inriktas på. Förslaget berörde sålunda inriktningen avseende samarbete inom utbild­ningens, forskningens och allmänkulturens områden.

Såväl medlemsförslagel som ministerrådsförslagel har remissbehandlats i de nordiska länderna. Vid Nordiska rådels 31:a session 1983 antog rådet på denna gmnd en rekommendatipn rörande det nordiska kultursamarbe­tet. Nordiska ministerrådet rekommenderas att fortlöpande utveckla och utvidga det nordiska kultursamarbetet genom alt i samarbetet inbegripa allt vidare medborgarkretsar i syfte att ytterligare stärka den nordiska gemenskapen.

I stora drag överensstämmer de övergripande nationella prioriteringarna inom framföraUl utbildning och forskning mellan de nprdiska länderna. Vad gäller verkställigheten av plika planer Pch ambitipner råder dpck pfta skillnader t.ex. i fråga pm tidsplanering eller rangprdning meUan angelägna prpjekt. Av detta följer i sin tur prpblem atl genomföra samarbelsprojekt mellan flera länder. Bilateralt samarbete har dock erfarenhetsmässigt rela­fivt goda förutsättningar att lyckas.

Svårigheterna att få tUl stånd ett samspel över gränserna i fräga om

Prop. 1982/83:164

4

planering och beslutsfattande bor inte få verka avskräckande. Särskilt inom utbildning och forskning finns en outnyttjad potential för samordnat resursutnyttjande. På högskoleutbildningens område kan nordiskt samar­bete i många fall förbättra ett enskilt lands möjligheter att tiUgodose kvanti­tativt små men kvalitativt vikliga utbildningsbehov. Samarbetets utveck­hng torde dock gynnas av att det inte inriktas på att snabbt nå resultat i stor skala. Däremot bör ett konfinuerligt och systematiskt bedrivet arbete ha goda utsikter att röna framgång i ett flerårsperspektiv. Det tprde vidare vara realistiskt atl räkna med framgång för samarbete sPm i första hand innebär ett samordnat resursutnyttjande på bilateral bas.

Våren 1981 togs inom utbUdingsdepartementet initiativ till överläggning­ar med de danska och finska undervisningsministerierna och det norska kultur- og vitenskapsdepartemenlel i syfte att utröna fömtsättningarna för nordisk samverkan inom främst gmndläggande högskoleutbildning. För närvarande diskuterar utbildningsdepartementet och del norska kultur- og vitenskapsdepartemenlel förslag rörande fysioterapeutulbildning och spe-cialläramlbildning i Norge samt utbildning på fplografilinjen i Sverige. Avsikten är atl i en överenskonnmelse reglera formerna för samverkan mellan de båda länderna så att svenska studerande ges möjlighet att delta i de båda norska utbildningarna och nprska studerande kan delta i den svenska.

Tyngdpunkten i samarbetet mellan myndigheter inpm det allmänkultu-reUa pmrådet kpmmer även i framtiden att i första hand ligga på åtgärder i syfte att främja känslan av kultureU gemenskap. Kulturbegreppets mångsi­dighet leder lätt till en splittring av de begränsade resurserna. För praktiskt taget varje konstnärlig uttrycksfoim, liksom för folkbildningsrörelser och ungdomsorganisationer, har det etablerats ordningar för ekonomiskt stöd åt bilateralt eller multilateralt nordiskt samarbete. En omprövning av stö­det tiU vissa aktiviteter kan behöva göras med utgångspunkten atl koncentrerade insatser på vissa områden är mer verkningsfulla än en strävan att täcka alla. En annan ulgångspunkt för en omprövning kan vara en bedömning av i vilka fall det nationellt finns medel som inte är special­destinerade för nordiskt samarbete men som likväl kan utnyttjas för detta ändamål.

2.1 Biblioteksbuss i norra gränsområdet

Nordiska ämbetsmannakommittén för regionalpolitik (NÄRP) inleddde 1977 tillsammans med fyra kommuner (Eiipntekiö, Muonio kommuner, Finland, Kautokeino kommun, Norge, Khuna kommun, Sverige) i gräns­trakterna Finland-Norge-Sverige elt projekt atl anskaffa en gemensam bokbuss för området. Verksamheten har bedrivits sedan 1979, då ett avtal slöts mellan Nprdiska ministerrådet Pch de fyra kpmmunerna. I avtalet regleras hur kpstnaderna för driften av bussen skall fördelas mellan Npr-

Prop. 1982/83:164

5

diska ministerrådet och kommunerna, vilket bl. a. innebär alt driftskostna­derna fr. o. m. 1982 ersätts helt av kommunerna.

Till de finska och nprska kommunerna utgår statsbidrag till kommunala bibliotek vilket kan utnyttjas för drift av bokbussen. Finlands regering har lämnat förslag till riksdagen om ändring av bibliotekslagen med innebörd att öka del statliga bidraget till Enontekiö och Muonio kommuner för biblioleksbussen.

I Sverige fördelar statens kulturråd statsbidrag till folkbibliotek, bl. a. för inköp av bokbussar. Därempl ges inte bidrag till driftskostnader av bokbussar.

De nordiska ländema ingick 1978 en överenskommelse om kommunah samarbete över gränserna (SÖ 1978:1). I artikel 3 sägs "Efter hand som behov därav framträder bör fördragsslutande stat föranstalta om de förtyd­liganden, ändringar och tillägg i det egna landels lagar och andra bestäm­melser som staten kan finna påkallade för att undanröja hinder eller svårig­heter för önskvärt kommunalt samarbete över riksgränsema. Därvid bör särskilt eftersträvas regler som tillgodpser kpmmunala samarbetsbehov i gränstrakterna."

Det är ostridigt all bokbussen i det nordliga gränsområdet fyller ett stort behov. Det är enligl min mening motiverat alt svenska staten - i likhet med förhållandena i Norge och Finland - i detta specieUa fall bidrar till täckande av driftskostnaderna för bokbussen. De svenska kpslnadema för bussen beräknas av Kimna kommun fill ca 125000 kr. för år 1984. Det statliga bidraget bör utgöra 100000 kr. per år fr.o.m. budgetåret 1983/84 och bestridas med anvisade medel under åttonde huvudtiteln, anslaget Bidrag till folkbibliotek.

3    Nordiskt radio- och TV samarbete via satellit m. m.

Nordiska ministerrådet - i sammansättningen kultur-, kpmmunikatipns-och industriministrarna (MR/TV) - beslöt den 27 mars 1982 med deltagan­de av Finlands, Islands, Nprges Pch Sveriges regeringar alt, som elt led i utvecklingen av elt nordiskt radip- pch TV- saml lelesamarbele baserat på överföring via ett satellitsystem, genomföra en studie av ett sådant syslem. Avsikten är att ett slutligt beslut om etablerande av satellitsystemet skaU kunna fattas på grundval av denna studie. Nordiska ministerrådets beslut fogades som bilaga till prop. 1981/82:200 om nordiskt kultursamarbete m. m. Ministerrådet har tillsalt tre beredningsgmpper: en för programfrå­gor, en för teknisk-ekonomiska frågor och en för juridiska frågor. Studien beräknas vara avslutad i april 1984.

Vid min anmälan till proposifion 1982/83:100 (bil. 12 s. 137) aviserade jag att kostnaderna för det fortsatta arbetet under studiefasen hösten 1983 och

Prop. 1982/83:164

6

våren 1984 skulle tas upp i anslutning till anmälan om frågor rörande nordiskt kultursamarbete m. m.

Vid anmälan till tilläggsbudget III för innevarande budgetår har läget i studiefasen berörts kortfattat.

Genom att arbetet i den teknisk-ekonomiska beredningsgruppen förse­nals har gmppen inte kunnat lämna delaljförslag avseende kostnader för det fortsatta arbetet under studiefasen. Det är därför omöjligt att nu beräk­na de kommande kostnaderna för anslaget Nordiskt radio- och TV-samar-bete via satellit m. m. för budgetåret 1983/84. Jag kommer alt la upp denna fråga vid min anmälan till filläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1983/84.

4   Nordiska ministerrådets kulturbudget

4.1 Inledning

Den gemensamma nordiska kullurbudgelen omfattar kostnader för fyr­tiotalet nordiska insfitufioner och samarbetsorgan samt för vissa perma­nenta och tidsbegränsade projekt. Dessutom utgår bidrag ur kulturbudge­ten tiU verksamhet inom vissa organisationer m. m.

Utöver vad som upptas inom Nordiska ministerrådels kulturbudget be­strider de nordiska länderna, inom ramen för resp. nafionella budget, kostnader för en rad andra ändaimål, bl. a. av bilateral karaktär. De svens­ka bidragen fill sådana ändamål har till största delen förts upp under anslaget Bilateralt nordiskt kultursamarbete m.m., under littera H (prop. 1982/83:100 bil. 12 s. 635-638). Medel tiU samnordiska ändamål anvisas bl. a. också under anslaget Bidrag tUl driften av folkhögskolor m. m., under littera F (prop. 1982/83:100 bU. 12 s. 581-588).

Enligt reglemente för Nordiska ministerrådets budget (allmän budget och kulturbudget), beslutat av Nordiska ministerrådet den 15 januari 1979 (kultur- och utbildningsministrama) och den 18 febmari 1979 (samarbets-minislrarna), fastställer Nordiska ministerrådet budgeten i mars månad under förbehåll av de nationella parlamentens godkännande.

När det gäller budgetförslaget för år 1984 har en försöksordning tilläm­pats i syfte alt ge Nprdiska rådet större möjligheter till inflytande över budgeten. Nordiska ministerrådet (kultur- och utbildningsministrarna) fastställde redan i febmari 1983 ett förslag till kulturbudget vilket därefter behandlades av Nordiska rådets kultumlskotl och av rådet vid dess 31:a session i febmari 1983.

Den 25 febmari 1983 fastställde Nordiska ministerrådet (kultur- och utbildningsministrarna) ett förslag till kulturbudget för år 1984. Förslaget innebar vissa mindre förändringar jämfört med tidigare förslag, detta pä grundval av synpunkter som framfördes i Nordiska rådet.

Prop. 1982/83:164

7

Förslag till budget för övriga samarbetsområden fastställdes av Nordis­ka ministerrådet (samarbetsministrarna) den 15 mars 1983. Frågor i anslut­ning till detta har tidigare denna dag anmälts av chefen för jordbmksdepar-tementet.

I det följande avser jag att närmare redogöra för Nordiska ministerrådets förslag till kulturbudget och vissa frågor som ansluter tUl detta.

4.2 Verksamheten inom kulturavtalets organ under åren 1982 och 1983

En ulföriig redogörelse för kultursamarbetet under år 1982 har lämnats i ministerrådels berättelse rörande det nordiska samarbetet till Nordiska rådets 31:a session 1983 (dokument Cl/1983 i det nordiska trycket) . Jag ger därför här endast en allmän redogörelse för verksamheten under 1982 och, i vissa fall, även början av 1983.

Den nordiska kulturbudgeten präglas bl. a. av en strävan all garantera de existerande institutionerna en fortsatt verksamhet på den nivå som har fömtsatts av Nordiska ministerrådet. Det bör emeUertid påpekas alt en del institutioner är under uppbyggnad och ännu inte kan sägas ha uppnått den verksamhetsnivå som avsågs då de inrättades.

Budgetförslaget för år 1984 innebär satsningar på främst fyra pmråden: det nyinrättade fprskningspplifiska rådet. Nordiskt konstcentmm. Nor­dens Hus på Färöarna samt bidrag till folkrörelsesamarbetet.

För det forskningspolifiska rådet har under året stadgar utarbetats vilka godkänts av ministerrådet (utbildnings- och kulturministrama samt samar-betsminislrarna). Rådet, som består av högst femlon ledamöter, tre från vart och ett av fem nordiska ländema, skaU främja nordiskt samarbete kring såväl gmndforskning, tillämpad fprskning spm fprskamlbildning samt verka för atl de nprdiska ländernas insatser för forskamtbildning pch resurser för forsknings- och utvecklingsverksamhet samordnas och utnytt­jas på bästa sätt. Vidare skall rådet verka för atl gemensamma nordiska forskningsintressen främjas i det inlernationeUa forskningssamarbetet. I och med att det forskningspolitiska rådet inlett sin verksamhet har Nordis­ka ministerrådet beslutat upplösa den rådgivande kommittén för forskning.

Nordiskt konstcentrum på Sveaborg har under de senaste åren byggts ut. Avsikten är all centret skall motsvara målsättningen alt vara ett nor­diskt konstförmedlingscentmm med uppgift att förmedla och arrangera utställningar, informera om nprdisk kpnst samt arrangera möten pch semi­narier. Under tvåårsperipden 1984-85 kommer en ny administrafions- och utstäUningsbyggnad att tas i brak.

Nordiska ministerrådet (kultur- och utbildningsministrarna) fattade i maj 1975 principbeslut om att etablera ett kulturcentrum i Torshavn. Nordens Hus på Färöarna invigs i maj 1983 och därigenom kan den egentliga verksamheten börja.

Prop. 1982/83:164

8

Vid Nordiska rådets behandling av förslaget till kulturbudget presentera­de rådels kultumlskotl förslag om ytterligare ökningar av budgeten. Ut­skottet föreslog ökade anslag till Stöd till nordiskt folkrörelsesamarbete, främst folkbildningssamarbetet, Nprdiska ministerrådets disposifionsme-del saml fill Nordiska kulturfonden. Vid Nordiska ministerrådets senare behandling beslöts alt öka stödet till folkbildnings- och ungdomssamar­bete.

De institutioner vilka är placerade i Island och som finansieras över den nordiska kulturbudgeten möter p.g.a. den höga inflationen i Island särskil­da problem. Under flera år har t.ex. Nordens Hus i Reykjavik fått extra bidrag från kulturbudgelen liksom; från isländska undervisningsministeriet. För alt skapa klarhet i finansieringen av nordiska institutioner i Island har Nordiska ministerrådet beställt en utredning som skall ge förslag till hur problemen kan lösas en gång för alla. Utredningen beräknas bli färdig under våren 1983.

Under 1982 har den gemensamma kultursatsningen i USA - Scandinavia Today - inletts. Kärnan utgörs av sex samnordiska utställningar, vilka koordinerats av kultursekretariatet. Det slår redan klart att Scandinavia Today kommer att bli en framgång som beräknas i allt nå ut till cirka 30 miljoner nordamerikaner. Några av ulställningama kommer under våren och spmmaren 1983 atl kunna presenteras för nordisk publik.

4.3 Nordiska ministerrådets förslag till kulturbudget för år 1984

För år 1984 har i anslagsframställningar m.m. för den nordiska kultur­budgelen begärts cirka 150 milj. danska kr. Sedan anslagsframställning­arna hade beretts inom samarbetsorganen fastställde Nordiska ministerrå­det den 25 februari 1983 ett förslag tiU budget för år 1984 om 128627000 danska kr. Vissa intäkter i form av räntor och interna avgifter för kultur­sekretariatet beräknas därvid uppgå till 7491 000 danska kr. Vidare konsta­terades att lönekostnaderna har beräknats i 1982 års nivå och att den ökning av lönekostnaderna som kommer alt ske genom nya löneavtal m.m. till 1984 års nivå fömtsatts bli täckt genom en lönereserv utöver den godkända budgeten. Preliminärt har denna reserv beräknats till 10,5 milj. danska kr.

För de institutioner och projekt som hgger i annat land än Danmark har omräkningen till danska kronor lyorts enligl de valutakurser som gällde den 1 november 1982. Det har fömtsatts att de instilufioner m.m. som ingår i budgeten garanteras anslag i sin huvudsakliga ulgiflsvaluta omräk­nad efter dessa valutakurser.

Anslagsbehovet för kulturbudgeten för år 1984 uppgår således fill (118 127000 -I- 10500000) 128627000 danska kr.

En översikt av ministerrådets budgetförslag bör fogas till regeringspro­tokollet i detta ärende som bilaga.

Prop. 1982/83:164

9

4.4 Föredragandens överväganden

Jag vill erinra om vad min föi-eträdare anförde vid sin anmälan av proposifion 1981/82:200 om Nordiska ministerrådets kulturbudget för år 1983 (KU 1981/82:27, rskr 1981/82:340) angående vikten av atl nya och angelägna behov inom del nprdiska kulturavtalels ram fiUgpdpses genpm pmfördelning av befinfliga resurser. Vid upprättandet av budgetförslaget för år 1984 har strävan varit atl genom omfördelningar skapa utrymme för nya insatser. Vissa tillskott av nya resurser har dämtöver bedömts vara nödvändiga. Detta beror på flera omständigheter. Såsom framgått av det föregående beräknas verksamheten vid Nordens Hus på Färöarna komma igång under våren 1983. Därmed uppkommer behov av medel för husets drift och för den verksamhet som skall äga rum i och i anslutning tUl huset.

Det tidigare redovisade beslutet all inrätta ett nordiskt forskningspoli fiskt råd ställer krav på medelstiUskott. Jag vUl påminna om att det gmnd­läggande syftet med rådet är all främja en ökad samordning av de nordiska ländernas resurser för forskning och utvecklingsarbete.

Jag tillstyrker för svensk del Nordiska ministerrådets budgetförslag. Nordiska ministerrådet bör inom den överenskomna ramen kunna göra de ändringar i förhållande till förslaget som till följd av uppkommande förhål­landen kan krävas fram till budgetårets ingång.

Ländernas bidrag till Nordiska ministerrådets budgetar beräknas enligt en särskild fördelningsnyckel. Tidigare har fördelningen grundats på för­hållandet meUan ländernas bmttonationalprodukter. Sveriges andel av budgeten uppgår enligl denna metod för år 1983 fill 41,4 %.

Nordiska ministerrådet (samarbetsministrarna) fastsläUde den 10 no­vember 1982, efter en teknisk utredning av olika beräkningsgmnder, nya principer för beräkningen av den nordjska fördelningsnyckeln. De nya reglema innebär att fördelningsnyckeln fastställs som respektive lands andel av den samlade nordiska bmltonationahnkomsten (BNI) fill faktor­pris. Som bas skall användas de två senast kända årens värden. För del sista året används preliminära tal.

Fördelningsnyckeln skall hädanefter fastställas för varje år.. För atl underlätta övergången mellan den gamla och den nya beräkningsmetoden har som en övergångsordning följande fördelningsnyckel fastställts för år 1984, nämligen Danmark 21,3 %, Finland 17,0 %, Island 1,1 %, Norge 19,2 % och Sverige 41,4 %. Sveriges andel av budgeten för 1984 är således oförändrad i förhållande till innevarande år, medan andelarna för de övriga nordiska länderna förändrats något.

Prop. 1982/83:164

10

5   Anslagsberäkning för budgetåret 1983/84

H.5 Nordiska ministerrådets kulturbudget

1981/82 Utgift

27757436

1982/83 Anslag

35100000

1983/84 Förslag

46700000

Från pch med budgetåret 1974/75 anvisas medel för den svenska andelen av Nordiska ministerrådets kulturbudget under ett särskilt förslagsanslag.

Nordiska ministerrådets förslag fill budget för år 1984 uppgår till 128 627 000 danska kr. inkl. en lönereserv för alt täcka automatiska löneök­ningar från 1982 års till 1984 års nivå. Lönereserven har preliminärt beräk­nats till 10,5 milj. danska kr., ett belopp spm jag utgår från vid anslagsbe­räkningen. I den män delta belppp inle är fillräckligt bör anslaget få över­skridas.

Jämfört med 1983 års budget, vars anslag var 113,0 milj. danska kr. är Ökningen cirka 14%, varav cirka 10% avser pris- och löneomräkningar samt valutakursförändringar. Det framlagda budgetförslaget medger en aktivitetsökning på cirka 4%.

Den svenska andelen av anslaget liU 1984 års nordiska kulturbudget beräknar jag tUl 41,4% av 128627000 danska kr., vilket enligt nu gällande växelkurs motsvarar 46700000 svenska kr. Den i budgetarbetet tillämpade växelkursen har ej använts med anledning av den senaste lidens växelkurs­förändringar.

Medlen bör anvisas i statsbudgeten för budgetåret 1983/84. Eftersom Nordiska ministerrådets kulturbudget avser kalenderåret 1984 torde en del av det svenska bidraget komma att utbetalas först hösten 1984. Regeringen bör därför kunna medge att sådana utbetalningar som görs efter den 1 juli 1984 belastar motsvarande anslag i statsbudgeten för budgetåret 1983/84 inom den av riksdagen godtagna ramen för 1984.

Under anslaget Nordiska ministerrådels kulturbudget bör alltså för bud­getåret 1983/84 beräknas 46700000 kr.

6   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen alt

1.

godkänna vad jag förordat angående biblioleksbussen i norra gränsområdet,

2.

för Sveriges del godkänna Nordiska ministerrådets förslag tiU kulturbudget för år 1984,

Prop. 1982/83:164

11

3. fill Nordiska ministerrådets kuhurbudget för budgetåret 1983/84 under åttonde huvudfiteln anvisa ett förslagsanslag av 46700000 kr.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

7   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag föredragan­den har lagt fram.

Prop. 1982/83:164

12

Bilaga

Nordiska ministerrådets förslag till Nordiska ministerrådets kultur­budget för verksamhetsåret 1984 (1000-tal danska kr.).

Verksamhetsområde

1983 Anslag

1984 Förslag

Utbildning

Nordens folkliga akademi

Nordiskt skolsamarbete

Nordiskt vuxenutbildningssamårbete

Nordisk Joumalistkurs

Nordiskt språksekretariat

Nordiskt språk- och informationscentrum

Nordiska högskolan för hushållsvetenskap

Bidrag till nordisk federation för medicinsk undervis­ning

Bidrag till Nordisk kursverksamhet på utbildningsom­rådet

Forskning

Nordiskt kollegium för marinbiologi

Nordiska institutet för teoretisk atomfysik

Nordiska institutet för folkdiktning

Nordiska institutet för sjörätt

Nordiska geoexkursioner till Island

Nordiskt kollegium för ekologi

Centralinstitutet för nordisk asienforskning

Nordiskt kollegium för fysisk oceanogr.ifi

Nordiska samarbetskommittén för arktisk medicinsk forskning

Nordiska samarbetskommittén för internationell politik

Nordiskt samarbetsorgan för vetenskaplig information - NORDINFO

Nordiska forskarkurser (delpost) forskarstipendier (delpost) forskarsymposier

Nordiskt vulkanologiskt institut

Nordiska samarbetskommittén för acceleratorbaserad forskning

Nordisk dokumentationscentral för masskommunika­tionsforskning - NORDICOM

Nordiska institutet för samhällsplanerin;;

Nordiskt forskningspolitiskt råd

Bidrag till nordiska sommaruniversitetet

Bidrag till Nordiska samfundet för Latinamerika­forskning

Nordiska kommittén för öststatsforskning'

Allmänkuhurell verksamhet

Nordens Hus i Reykjavik

Nordiskt teatersamarbete (delpost) gästspelsutbyte och vidareutbildning (delpost) bidrag till Nordiska amatört:aterrädet

Nordiska rådets litteraturpris

Nordiska rådets musikpris

Nordiskt musik samarbete - NOMUS

Nordiskt samiskt institut

15 830

12496

3 753

3672

1496

1616

442

477

950

1031

806

854

1277

1567

754

788

540

578

1748

1913

39508

46947

909

907

10491

11446

1180

1288

1676

1820

425

459

622

589

3163

3 378

1042

1024

1001

1083

927

1007

4023

4252

3 509

3990

1079

1165

868

937

2748

2629

482

521

640

664

4870

4729

2200

3070

1332

1439

305

290

-

340

26102

30906

3 141

2945

3144

3321

345

373

268

296

0

192

1926

2080

4787

5 121

Prop. 1982/83:164

13

Verksamhetsområde

1983 Anslag

1984 Förslag

Nordiskt folkrörelsesamarbete (delpost) ungdomssamarbete (delpost) folkbildningssamarbete (delpost) idrottssamarbete

Stöd till översättning av grannlandslitteratur

Nordiskt konstcentrum

Nordiska filmkurser

Nordens Hus på Färöarna

Bidrag till Nordiska konstförbundet

Bidrag till Nordiska författarkurser'

Skandinavisk förening i Rom'

Nordkalottmuséet'

Sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete

Ministerrådets dispositionsmedel

Nordiska kulturfonden

Delsumma

Valuta-, prisjusterings- och lönereserv

Summa

2370

2660

1398

1810

500

540

1526

1650

2779

3517

327

353

3023

5 125

380

302

188

183

-

208

-

230

8684

9622

7760

8156

9630

10000

107519

118127

5 500

10500

113019

128627

' överförd till fasta budgeten frän ministerrådets dispositionsmedel  Utdelas vartannat år  Anordnas vartannat år

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983