Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1987/88:117

om reglering av priserna på fisk m. m.

Prop,

1987/88:117

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 3 mars 1988.

Pä regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om reglering av priserna pä fisk under budgetåret 1988/89.

I    Riksdagen 1987/88. I saml. Nr 117

Jordbruksdepartementet

Prop. 1987/88:117

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 mars 1988

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på fisk m. m. 1 Inledning

Regeringen uppdrog den 3 december 1987 åt statens jordbruksnämnd att, efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fisk för budgetåret 1988/89. Förslagen skulle utformas med utgångspunkt i de av riksdagen beslutade riktlinjerna för prisregleringen pä fisk. 1 uppdraget erinrades om att jordbruksnämnden vid utformningen av förslaget bör beakta att prisregleringen för fisk skall utvärderas och ses över inför budgetåret 1989/90. Förslagens utformning skulle i huvudsak innebära en förlängning av innevarande års reglering med de justeringar som följer av en utvärdering av de för innevarande år nya inslagen i regleringen.

I uppdraget erinrades om att förslag skulle lämnas till disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för att täcka kostnaderna för premier för den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket. Kostnaderna för denna försäkring skulle räknas av från normpriserna och/eller från andra stödformer. Dessutom skulle avräkning göras för kostnaderna för trygghetsförsäkringen under budgetåren 1986/87 och 1987/88.

Jordbruksnämnden skulle vidare avge förslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för att täcka kostnader för utsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvid skulle en särskild medelsram beräknas för fortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Dessa två rambelopp skulle bestämmas efter samråd med fiskeristyrelsen.

Jordbruksnämnden har i skrivelse den 18 februari 1988 avgett sina för­slag med anledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till proto­kollet i detta ärende som bilaga.

I prop. 1987/88:100 (bil. 11 s. 54) har regeringen föreslagit riksdagen att för budgetåret 1988/89 anvisa ett förslagsanslag av I 000 kr. till prisregle-rande åtgärder på fiskets område.

2 Prisregleringens utfall 1986/87 m. m.

Prop. 1987/88:117

Grunderna för prisreglering på fisk beslutades av riksdagen år 1978 (prop. 1977/78:112, JoU 23, rskr. 272). Syftet med regleringen är att den skall styra fisket mot lönsamhet samtidigt som den skall medverka till att utjäm­na variationer i fiskarenas inkomster. En närmare redogörelse för prisreg­leringens utformning finns i prop. 1984/85:143 (s. 19-21).

Inkomstnivån inom heltidsfisket för år 1986 varierar enligt jordbruks­nämnden   kraftigt  beroende  på  var fisket  bedrivs.   Nivån  mäts  som : sammanräknad inkomst och innefattar samtliga förvärvskällor. Inkomsten är högst på västkusten, något lägre för sydkustfiskare medan ostkustens fiskare har markant lägre inkomster.

De totala kostnaderna för pristillägg regleringsåret 1986/87 var för normprissatta fiskslag 34 milj. kr. jämfört med 46,4 milj. kr. år 1985/86. Minskningen beror främst på minskade fångster av sill. Av det totala pristilläggsbeloppet för 1986/87 gick 94% till sill. Behållningen i Svensk fisks konjunkturutjämningsfond var 89,8 milj. kr. den Ijuli 1987, en ökning med 14 milj. kr. jämfört med den 1 juli 1986. Motsvarande belopp för jordbruksnämndens prisregleringskassa var 77,9 milj. kr., en ökning med 8,9 milj. kr. Stiftelsen Svensk fisks konjunkturutjämningsfond har fr. o. m. utgången av kalenderåret 1987 upphört som självständig juridisk person varvid fondens medel överförts till Svensk fisk, ekonomisk förening.

Prisregleringsavgiften samt import- och exportavgifterna beräknas inne­varande regleringsär tillföra kassan ca 76,5 milj. kr. Ränteintäkterna på de medel som är innestående hos Svensk fisk resp. i prisregleringskassan beräknas uppgå till sammanlagt ca 14 milj. kr. De sammanlagda tillgångar­na för prisregleringen innevarande regleringsär uppgår således till ca 260 milj. kr.

De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsår beräknades ursprungligen av jordbruksnämnden till ca 120 milj. kr. Kostnaderna beräknas nu till ca 115 milj. kr. Detta skulle innebära att behållningen i prisregleringskassan och hos Svensk fisk skulle komma att uppgå till sammanlagt ca 145 milj. kr. vid regleringsårets utgång. Härtill kommer ca 90,5 milj. kr. i intäkter inkl. ränteintäkter under innevarande regleringsår. Sammanlagt innebär detta att ca 235 milj. kr. skulle finnas tillgängliga under regleringsåret 1988/89.

3 Fiskets omfattning

Jordbruksnämnden gör följande bedömningar i fråga om fångster, avsätt­ning m. m. för regleringsåret 1988/89.

Den totala svenska fångsten av fisk har under senare år minskat och uppgick år 1987 till ca 190000 ton. Drygt en tredjedel utgjordes av sill/ strömming för konsumtion och knappt en Qärdedel av torsk. Av den totala fångsten av sill/strömming avsattes ca 40000 ton på den inhemska markna­den. Exporten av oberedd och filéad sill/strömming var ca 20000 ton, varav huvuddelen avsattes i Danmark. Den europeiska sillmarknaden do-

mineras av det stora utbudet av noirdsjösill som ökat de senaste åren. Detta     Prop, 1987/88:117 har lett till att priserna på sill fallit. Efterfrågan på konsumtionssill kommer troligen inte att öka nämnvärt, varför priserna väntas förbli hårt pressade.

Torskfångsten uppgick förra året till ca 43 000 ton. Den övervägande delen fångas i Östersjön. Ca 30000 ton torsk avsattes i Sverige medan ca 13 000 ton exporterades i oberedd form. Importen av torsk, som domineras av frysta filéer, uppgick till ca 20000 ton. Torskmarknaden har de senaste åren kännetecknats av brist på råvara. Även under de närmaste åren bedöms avsättningssituationen sorn gynnsam.

Jordbruksnämnden utesluter inte att andra fiskarter kan komma att överta en del av torskmarknaden vilket på lite längre sikt kan få en prisdämpande effekt. Enligt jordbruksnämnden är torskbeståndet i Öster­sjön kraftigt nedfiskat. Fångstutrymmet de närmaste åren bedöms dock medge ett oförändrat uttag för Sveriges del.

Vad gäller övrig torskfisk och flatfisk är importandelen över 90 %. Mark­nadsbilden för dessa fiskslag väntEis enligt jordbruksnämnden inte föränd­ras nämnvärt. Ett visst ökat fångstutrymme finns för svenska fiskare eftersom fångstkvoterna inte utnyttjas fullt ut.

4 Jordbruksnämndens förslag till prisreglering för budgetåret 1988/89

Jordbruksnämndens förslag om reglering av priserna på fisk m. m. under budgetåret 1988/89 har biträtts av Fiskets förhandlingsdelegation och kon­sumentdelegationen.

Jordbruksnämnden och delegationerna enades vid förra årets överlägg­ningar om att man vid fastställande av normpriserna för budgetåret 1988/89 skulle beakta kostnadsutvecklingen inom fisket under perioden december 1985-december 1987 samt inkomstutvecklingen för jämförbara grupper enligt löneavtal för såväl år 1986 som år 1987. Även frågan om produktivi­tetsavdrag skulle behandlas. Vidare skulle vid detta tillfälle, förutom kost­naderna för 1988/89, de för budgetåren 1986/87 och 1987/88 ej tidigare avräknade kostnadsökningarna för den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket avräknas frän normpriserna. Jordbruksnämnden och de­legationerna har vid överläggningarna konstaterat att en sammanvägning av dessa faktorer ger oförändrade normpriser vilket föresläs för sill/ström­ming och övriggrupperna för budgetåret 1988/89. Någon avräkning för trygghetsförsäkringens kostnadsökning 1988/89 har emellertid inte gjorts. Inte heller har justering gjorts för den kostnadsökning som skulle ha räknats av regleringsåret 1986/87.

Prisgränserna för torsk för budgetåret 1988/89 skulle enligt förra årets överenskommelse justeras pä samma sätt som för sill/strömming. Kost­nads- och inkomstutvecklingen m. m. motiverar således oförändrade pris­gränser. Jordbruksnämnden föreslår dock att den övre prisgränsen höjs med 35 öre/kg. Höjningen motiveras av den minskade tillgången på torsk som har lett till sämre fångster i förhållande till insatta fångstansträngning­ar.

Förslagen om normpriser framgår i detalj av nämndens skrivelse.

Prop. 1987/88:117

Kostnaderna för trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket beräknas för budgetåret 1988/89 till ca 9 milj. kr., men kostnadsökningen har som nyss nämnts inte avräknats från normpriserna. Den definitiva nivån för 1987/88 (7815000 kr.) har räknats av från normpriserna.

För innevarande och tidigare budgetär har normkvantitet fastställts en­dast för sill/strömming. Den uppgår till 60000 ton. För budgetåret 1988/89 föreslår jordbruksnämnden att normkvantiteten för sill/strömming sänks till 57000 ton. Normkvantiteten skall enligt förslaget kunna ökas till högst 70 000 ton beroende på hur de föreslagna stöden till export till statshandels-länder och foderfisk utnyttjas.

Under innevarande budgetår utgår rörliga pristillägg med 75 % av skill­naden mellan normpris och jämförelsepris för sill/strömming, med 80 % för övriga normprissatta fiskslag och för torsk med 75 % av skillnaden mellan normpris resp. nedre prisgräns och jämförelsepris. Jordbruksnämnden föreslår för budgetåret 1988/89 att pristillägg utgår med oförändrade pro­centtal.

Under innevarande regleringsår får överskottspriset för torsk utgöra högst 70 % av lägstapriset och för övriggrupperna högst 80 %. Överskotts­priset för sill/strömming får utgöra högst 60 % av lägstapriset. För storle­karna 2 och 3 får dock överskottspriserna inte underskrida 1 kr./kg. För nästa budgetår föreslår nämnden att överskottspriset för samtliga lägsta-prissatta fiskslag, dvs. även makrill och räkor, får uppgå till högst 75 % av lägstapriset. De särskilda reglerna för överskottspriser pä sill föreslås upphöra.

För innevarande budgetår anslogs ursprungligen 7 milj. kr. för över­skottshanteringen. Överskottskostnaderna har ökat kraftigt på grund av dels större överskottskvantiteter än väntat, dels lägre försäljningspriser. Efter framställningar från Svensk fisk har jordbruksnämnden därför, i enlighet med sitt bemyndigande, hittills medgett föreningen att ta i anspråk sammanlagt högst 14 milj. kr. för överskottshanteringen. För budgetåret 1988/89 föreslår nämnden att högst 12 milj. kr. anslås för överskottshante­ringen. Vidare föreslås att jordbruksnämnden bemyndigas medge ätt Svensk fisk tar i anspråk ytterligare medel till överskottshantering om nämnda belopp inte räcker till.

Under innevarande regleringsår utgår ett särskilt stöd i form av regionalt pristillägg för sill/strömming till fiskare bosatta vid syd- och ostkusten samt för torsk till fiskare bosatta på norra ostkusten. Stödet utgår inom ramen för gällande normkvantitet och för fisk som avsätts till human konsumtion. För budgetåret 1988/89 föreslår jordbruksnämnden att stödet för torsk slopas och att stödet i övrigt utgår oförändrat.

Under innevarande budgetår utgår pristillägg för export av sill/ström­

ming till statshandelsländer med lägst 40 öre/kg och högst 65 öre/kg inom

en ram av sammanlagt högst 10 milj. kr., varav 3 milj. kr får avse sill från

Kattegatt, Skagerrak och Nordsjön. Under perioden juli-december 1987

har endast ca 1,8 milj. kr. förbrukats, varav huvuddelen har avsett sill från

Kattegatt, Skagerrak och Nordsjön. Jordbruksnämnden föreslår för nästa

budgetår att pristillägget utgår med högst 80 öre/kg inom ett oförändrat

5

rambelopp.

ti    Riksdagen 1987/88. I saml. Nr 117

Pristillägg för foderfisk utgår under innevarande budgetår med lägst 25 Prop, 1987/88:117 öre/kg och högst 50 öre/kg inom en ram av sammanlagt högst 5 milj. kr. T.o.m. december 1987 har ca 4,5 milj. kr. förbrukats. Jordbruksnämnden har med anledning härav hos regeringen begärt att ej utnyttjade medel för stöd till statshandelsexport får användas för stöd till foderfisk. Med hänsyn till rådande avsättningssvårigheter för sill/strömming till human konsum­tion föreslår jordbruksnämnden för nästa budgetår att pristillägg för foder­fisk får lämnas med högst 50 öre/kg. Nämnden föreslår därutöver ett regionalt stöd i form av ett pristillägg med högst 25 öre/kg till fiskare bosatta på norra ostkusten. Sammanlagt föreslås ett belopp av 12 milj. kr. härför. Nu gällande fraktstöd för foderfisk på norra ostkusten föreslås därmed upphöra. Jordbruksnämnden föreslår vidare att pristillägg får läm­nas till foderfisk från insjöar inom samma belopp. Nu gällande fraktstöd för foderfisk från insjöar föresläs därmed upphöra. Vidare föreslås att nämnden får besluta om jämkning mellan fördelningen av beloppen för foderfiskstödet och exportstödet samt om minskning av stödbeloppet i utbyte mot en ökning av normkvantiteten.

Särskilda fasta pristillägg lämnas för de viktigaste slagen av söt vattens-fisk, nämligen med 1,95 kr./kg för gädda, gös, sik och rensad och flådd lake samt med 1,55 kr./kg för abborre, annan lake och siklöja. Nämnden före­slår oförändrade pristillägg för nästa budgetår. I fråga om annan lake önskar jordbruksnämnden pröva frågan om pristillägg över huvud skall utgå.

Även för vissa andra fiskslag ges stöd i form av ett fast pristillägg. För nästa budgetår föreslår jordbruksnämnden oförändrade pristillägg. För övrig makrill föreslås dock sänkt pristillägg till 0,50 kr,/kg.

Jordbruksnämnden har haft i uppdrag att efter samråd med fiskeristyrel­sen lämna förslag till disposition av medel för att bestrida kostnader för utsättning av lax, annan laxfisk och ål och för fortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Nämnden föreslår att högst 5 milj. kr. betalas ur prisregleringskassan för att bestrida kostnader för utsättning av lax och annan fisk under budgetåret 1988/89. Däremot har nämnden inte lämnat förslag om särskilda medel till fördröjd utsättning av lax, men redovisar att fiskeristyrelsen har förordat att 5,5 milj. kr. anvisas för utsätt­ning av fisk, varav 0,6 milj. kr. för fördröjd utsättning av lax och 0,6 milj. kr. för utplantering av lax i Östersjön. Fiskets förhandlingsdelegation har föreslagit att 0,2 milj. kr. avsätts för avveckling av försöken med fördröjd utsättning av lax och att 0,4 milj. kr. används för utsättning av laxsmolt.

Till Swefisk ekonomisk förening har för innevarande budgetår anslagits 3 milj. kr. ur prisregleringskassan för marknadsföringsåtgärder. Förening­en har påbörjat en marknadskampanj. Jordbruksnämnden har hittills över­fört 1,5 milj. kr. av de anslagna medlen till föreningen. För nästa budgetår föreslår jordbruksnämnden att Swefisk tilldelas högst 2 milj. kr. för mark­nadsföringsåtgärder.

Som kompensation till konsumenterna för de höga torskpriserna har för

innevarande budgetår avsatts 15 milj. kr. för konsumentfrämjande åtgär­

der. Jordbruksnämnden föreslår att ytterligare 15 milj. kr. av prisregle­

ringsmedel avsätts för konsumentfrämjande åtgärder. Det sammanlagda

6

beloppet avses användas för prisnedsättningar på torskfilé under regie-     Prop, 1987/88:117 ringsåret 1988/89.

Jordbruksnämnden föreslår att ett engångsbelopp av 0,5 milj. kr. tillförs Sveriges fiskares riksförbund för täckning av förhandlingskostnader.

Jordbruksnämnden beräknar prisregleringens kostnader för reglerings-året 1988/89 till sammanlagt 117 milj. kr., varav 62 milj. kr. hänför sig till kostnader för olika former av prisstöd. Kostnaderna för trygghetsförsäk­ringen beräknas till 9 milj. kr. och kostnaderna för överskottshanteringen till 12 milj. kr. Härtill kommer 5 milj. kr. för utsättning av fisk inkl. fördröjd utsättning av lax. Jordbruksnämndens kostnader för uppbörd och kontroll beräknas till 1,1 milj. kr. och kostnaderna för Svensk fisks admini­stration och upplysningsverksamhet till 10,4 milj. kr. Kostnaderna för Swefisks marknadsåtgärder beräknas till 2 milj. kr. och Sveriges fiskares riksförbunds förhandlingskostnader till 0,5 milj. kr. Kompensationsåtgär­derna till konsumenterna beräknas kosta 15 milj. kr.

1 fråga om prisregleringens finansiering föreslår nämnden följande. Från prisregleringskassan för fisk bör täckas kostnaderna för trygghetsförsäk­ringen, utplantering av fisk, Swefisks marknadsåtgärder, jordbruksnämn­dens uppbörd och de konsumentfrämjande åtgärderna. Vidare föreslås Svensk fisk tillföras 48 milj. kr. ur prisregleringskassan för att täcka kostnader för rörliga, fasta och regionala pristillägg, pristillägg för stats­handelsexport och foderfisk, överskottshantering samt Svensk fisks admi­nistration m. m. Utöver från prisregleringskassan tillförda medel bör Svensk fisk för denna verksamhet få disponera tillgängliga ränteintäkter hos Svensk fisk samt vid behov även hos föreningen behållna medel.

Med nyss nämnda förslag behövs för regleringsåret 1988/89 ca 80 milj, kr. ur jordbruksnämndens prisregleringskassa. Nämnden beräknar att det något understiger kassans intäkter inkl. ränteintäkter under samma period. Behållningen i kassan skulle därmed komma att uppgå till ca 85 milj, kr, den I juli 1989. Av behållna medel hos Svensk fisk skulle utöver räntein­täkter behöva tas i anspråk 30 milj. kr. Behållningen skulle därmed komma att uppgå till ca 30 milj. kr. den I juli 1989. Disponibla tillgångar skulle vid samma tidpunkt komma att uppgå till ca 115 milj. kr.

5 Föredragandens överväganden

För egen del kan jag i huvudsak biträda jordbruksnämndens förslag till prisreglering på fisk under budgetåret 1988/89. Förslaget utgår i huvudsak från den i uppdraget angivna principen om förlängning i avvaktan på översynen av regleringen. Jag föreslår således att prisregleringen utformas pä det sätt jag har redogjort för i det föregående och att de av nämnden föreslagna normpriserna, prisgränserna och den föreslagna normkvantite­ten fastställs.

Inför riksdagsbeslutet om innevarande års reglering förordade jag att kostnadsökningen för fiskets trygghetsförsäkring till skillnad från tidigare skulle avräknas från normpriserna först i efterhand då de är kända. Riksda­gen avslog emellertid regeringens förslag i bl. a. den delen. Jordbruks-

nämnden, fick därför inför årets, reglering i uppdrag att följa den gamla Prop. 1987/88:117 principen. I nämndens förslag har detta emellertid inte gjorts. Med hänsyn härtill och med samma motiv som förra året förordar jag därför att kost­nadsökningen för trygghetsförsäkringen i fortsättningen avräknas först sedan det verkliga beloppet är känt. 1 samband med att prisregleringen för 1989/90 beslutas bör alltså hänsyn tas till de avräkningar som nu inte har gjorts och som jag har redovisat i det föregående.

Jordbruksnämnden föreslår att 12 milj. kr. anslås till överskottshante­ringen. Det är 5 milj. kr. mer än för innevarande år. Mot bakgrund av de ökade kostnaderna för överskottshanteringen och de lägre försäljningspri­serna finner jag förslaget motiverat.

Mot bakgrund av svårigheterna att avsätta sillen som är den fisk vi har störst tillgång på beslutades förra året om bl. a. insatser för export till statshandelsländer. Regeringens förslag som även i fråga om andra åtgär­der var inriktade mot stimulans av östersjöfisket avslogs av riksdagen i väsentliga delar. I fråga om den nämnda exporten .visar det sig nu att det nya stödet hittills i huvudsak har använts för export av fisk från väster­havet som normalt inte har några avsättningsproblem. Under perioden juli-december 1987 har sålunda endast 1,8 milj. kr. förbrukats av rambe­loppet om 10 milj. kr. Härav har 1,5 milj. kr. disponerats för export av västerhavsfångster. Jordbruksnämnden har föreslagit ett oförändrat ram­belopp om 10 milj. kr. för nästa är, varav högst 3 milj. kr. för sill från västerhavet. Vidare föreslår nämnden att stödet skall höjas till högst 80 öre/kg samt att oförbrukade medel skall kunna disponeras för stöd till foderfisk. I övrigt föreslås oförändrade regler.

Jordbruksnämnden föreslår vidare att det sammanlagda stödet till foder­fisk höjs med 7 milj. kr. till högst 12 milj. kr. Enligt fiskeristyrelsens beslut är det under år 1988 åter tillåtet att bedriva industrifiske .efter sill och skarpsill i Östersjön. Vidare föreslår nämnden att fraktstödet till foderfisk från norra ostkusten och fraktstödet för foderfisk från insjöar omvandlas till ett pristillägg för foderfisk. Nämnden föreslår även att det regionala stödet för torsk slopas med hänsyn till den gynnsamma prisutvecklingen.

För egen del vill jag betona nödvändigheten av att söka nya avsättnings­möjligheter för den svenskfångade sillen. Större ansträngningar måste göras för att få till stånd en ökad, lönsam export. Det resultat som har nåtts hittills under innevarande budgetår är inte tillfredsställande. Hela näringen måste medverka till en bättre utveckling. Berörda myndigheter kan delta i detta arbete inom givna resursrarnar. Vidare är det angeläget att alla möjligheter utnyttjas för avsättning, inom landet. Ansträngningar måste också göras för utveckling av produkter baserade på sill. Särskilt statligt stöd kan utnyttjas för detta ändamål. Jag vill i sammanhanget erinra om att regeringen denna dag har beslutat att återbetalning av prisregleringsavgift till beredningsindustrin skall kunna ske för de fiskprodukter som exporte­ras. Därmed skapas konkurrensneutralitet på exportmarknaden.

Möjligheterna att avsätta sill som foderfisk begränsas bl. a. av den åter­

hållsamhet mot användning av fiskmjöl som foder somhar deklarerats från

animalieproducenternas sida till följd av kritik mot fisksmak i kött och

minskad hållbarhet hos köttet. Hänsyn till detta måste sålunda tas då

8

stödets omfattning bestäms.

Jag kan i och för sig godta jordbruksnämndens förslag till exportstöd och Prop:. 1987/88:117

pristillägg för foderfisk. Den jämkningsmöjlighet mellan stödformerna som

nämnden önskar besluta om för egen del bör emellertid ankomma på

regeringen. Jag vill i sammanhanget för riksdagens information anmäla att

regeringen tidigare denna dag på mitt förslagoch efter framställning av

jordbruksnämnden och Sveriges fiskares riksförbund beslutat om en sådan

jämkning för innevarande regleringsår. I princip är nämligen medelstilldel-

'

ningen för dessa båda ändamål maximerade av riksdagen genom att rege­ringens förslag våren 1987 i dessa delar inte godtogs.

Även jordbruksnämndens förslag till förändring av stödet för foderfisk från insjöar bör godtas.

Jordbruksnämnden bör av regeringen kunna bemyndigas att betala ut 48 milj. kr. till Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg, överskottshantering samt Svensk fisks administration m. m. För dessa ändamål bör Svensk fisk få disponera även ränteintäkter hos Svensk fisk samt vid behov även hos föreningen behållna medel. Det är angeläget att Svensk fisk i sin upplys­ningsverksamhet särskilt beaktar behovet av insatser för bättre skolmålti­der.

Av medlen i prisregleringskassan bör de 15 milj. kr. som har reserverats för konsumentfrämjande åtgärder under innevarande budgetår tillsammans med ytterligare 15 milj. kr. för budgetåret 1988/89 användas för de åtgärder som jordbruksnämnden föreslär. Beslut i denna fråga bör i likhet med vad som nu gäller fattas av regeringen.

Överskottspriserna bör fastställas på det sätt som nämnden har föresla­git. Svensk fisk bör fä besluta om avsättningen av överskotten i samma utsträckning som för närvarande.

Medel som har anslagits ur prisregleringskassan för fisk till prisreglering­en och som inte tas i anspråk under perioden bör tillföras Svensk fisk, ekonomisk förening.

Till prisregleringskassan för fisk bör liksom under innevarande år föras högst I milj. kr. av de fettvaruavgifter som tas ut vid härdning av sillolja och inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas bli återbetalat vid export. Av medlen i prisregleringskassan bör högst 2 milj. kr. avsättas för Swefisks marknadsföring. Till Sveriges fiskares riksförbund bör utbetalas ett engångsbelopp av 0,5 milj. kr. för täckande av förbundets förhandlings­kostnader. Vidare bör medel avsättas för att täcka kostnaderna för trygg­hetsförsäkringen för fisket, preliminärt ca 9 milj. kr. För utsättning av lax, annan laxfisk och ål inkl. försök med fördröjd utsättning av lax bör anslås högst 5,5 milj. kr., vars närmare användning liksom för närvarande bör beslutas av fiskeristyrelsen. Jordbruksnämnden har beräknat sina kostna­der för uppbörd och kontroll till 1,1 milj. kr. Dessa kostnader bör täckas med medel ur prisregleringskassan.

Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår fä användas för andra ändamål om regeringen anser det påkallat vid akuta svårigheter inom fisket.

6 Hemställan

Prop, 1987/88:117

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen

föreslår riksdagen

att medge att för tiden den I juli 1988-den 30 juni 1989 reglering av priserna på fisk m. m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel får ske enligt de grunder som jag har föror­dat.

7 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredrfigandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta. det förslag som föredragan­den har lagt fram.

Prop. 1987/88:117 Bilaga

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND   1988-02-18 (PF4-01-JS)

DNR 402-170/88

REGERINGEN JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PRISREGLERINGEN P

Å

 FISK M H UNDER BUDGET

Å

RET 1988/89

(3 bilagor)

F

Ö

RHANDLINGSUPPDRAGET

Regeringen uppdrog i beslut den 3 december 1987 

å

t statens jordbruksn

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och jordbruksn

ä

mndens konsument­delegation avge f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen p

å

 fisk under budget

å

ret 1988/89. I uppdraget angavs f

ö

ljande. F

ö

rslaget skall utformas med utg

å

ngspunkt i de av riksdagen 

å

r 1978 beslutade riktlinjerna f

ö

r prisregleringen.

F

ö

rslagen bor utformas med beaktande av att prisregleringen f

ö

r fisk skall utv

ä

rderas och ses 

ö

ver varf

ö

r f

ö

rslagen i huvudsak b

ö

r inneb

ä

ra en f

ö

rl

ä

ngning av innevarande 

å

rs reglering med de justeringar som f

ö

ljer av en utv

ä

rdering av de f

ö

r innevarande 

å

r nya inslagen.

Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r avge f

ö

rslag till disposition av medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r premier f

ö

r den kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kringen inom yrkesfisket. Kostnaderna f

ö

r f

ö

rs

ä

kringen skall r

ä

knas av fr

å

n norrapriserna och/eller fr

å

n andra st

ö

dformer. Vidare skall avr

ä

knas kostnaderna f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen under budget

å

ren 1986/87 och 1987/88 enligt den 

ö

verenskommelse som n

ä

mnden redovisade i sin skrivelse ang

å

ende prisregle­ringen under innevarande budget

å

r.

F

ö

rslaget b

ö

r 

ä

ven omfatta disposition av medel ur pris­regleringskassan f

ö

r att t

ä

cka kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av lax, annan laxfisk och 

å

l. D

ä

rvid skall 

ä

ven ber

ä

knas en s

ä

rskild medelsram f

ö

r fortsatt f

ö

rs

ö

ksverksamhet med f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax. Dessa tv

å

 rambelopp b

ö

r best

ä

mmas efter samr

å

d med fiskeristyrelsen.

11

Jordbruksn

ä

mnden har nu

ö

verlagt med fiskets f

ö

rhandlings-   Prop, 1987/88:117 delegation och konsumentdelegationen ang

å

ende prisreg-      Bilaga leringen p

å

 fisk imder budget

å

ret 1988/89. 

Ö

verl

ä

ggningarna har lett till en 

ö

verenskommmelse och i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna l

ä

gger n

ä

mnden fram f

ö

ljande f

ö

rslag.

2            

UTG

Å

NGSPUNKTER

De av riksdagen beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r fiskeripolitiken (prop 1977/78:112, JoU 23, rskr 272) omfattar ett inkomstm

å

l, ett konsumentm

å

l, ett produktions­m

å

l, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt m

å

l. N

ä

mnden har ber

ö

rt dessa olika m

å

l bl a i sin reglerings­skrivelse till regeringen den 8 april 1981.

De 

å

r 1981 beslutade riktlinjerna f

ö

r prisregleringen p

å 

fisk (prop 1980/81:198, JoU 37, rskr 423) innebar bl a att det sk normprissystemet 'cog;5 i bruk. Normprissystemet inneb

ä

r i huvudsak att normpriser och normkvantiteter f

ö

r de viktigare slagen av fisk fastst

ä

lls av statsmakterna efter f

ö

rslag av jordbruksniimnden. Normpriserna skall i princip s

ä

ttas s

å

att fisket n

å

r avsedd l

ö

nsamhet samt att konsumenterna erbjuds fisk till rimliga priser. Norm­kvantitet anger den kvantitet f

ö

r vilken pristill

ä

gg h

ö

gst kan utg

å

.

7. I bilaga 1 redovisas uppgif-cer r

ö

rande normprissystemet samt regleringsekonorain fr o m budget

å

ret 1983/84.

3

F

Å

NGSTER OCH AVS

Ä

TTNING

Den totala svenska f

å

ngsten av fisk har under senare 

å

r minskat och uppgick 

å

r 1987 till ca 190 000.ton. Drygt en tredjedel eller 70 000 ton utgjordes av sill/str

ö

mming f

ö

r konsumtion och ca en fj

ä

rdedel eller ca 43 000 ton av torsk. Sill och torsk 

ä

r s

å

ledes de helt dominerande fiskslagen i det svenska fisket.

Avs

ä

ttningen av svenskf

å

ngad sill/str

ö

mming p

å

 den inhemska marknaden uppg

å

r 

å

rligen till ca 40 000 ton. Exporten av oberedd och fil

é

ad sill/str

ö

mming uppgick 

å

r 1987 till ca 20 000 ton, varav huvuddelen avsattes i Danmark.

Den europeiska sillmarknaden domineras av det stora utbudet av nordsj

ö

sill, som 

ö

kat de senaste 

å

ren. Det 

ö

kade utbudet har f

ö

rt med sig att priserna p

å

 sill fallit. Eftersom konsumtionen troligen inte kommer att 

ö

ka i n

ä

mnv

ä

rd grad 

ä

r det sannolikt att priserna p

å

 sill kommer att f

ö

rbli h

å

rt pressade.

12

Torskf

å

ngsterna i Sverige uppgick 

å

r 1987 till ca 43 000    Prop. 1987/88:117

ton. Den 

ö

verv

ä

gande delen av de svenska torskf

å

ngst

é

rna    Bilaga

f

å

s i 

Ö

stersj

ö

n. Ar 1987 avsattes ca 30 000 ton torsk i

Sverige medan ca 13 000 ton exporterades i oberedd form.

Importen av torsk, som domineras av frysta fil

é

er, ber

ä

knas

1987 ha uppg

å

tt till ca 20 000 ton, omr

ä

knad till landad

vikt.

Torskmarknaden har de senaste 

å

ren varit fast med brist p

å 

r

å

vara. 

Ä

ven under de n

ä

rmaste

å

ren bed

ö

ms avs

ä

ttnings­situationen som gynnsam. Det kan dock inte uteslutas att andra fiskarter 

ö

vertar en del av torskmarknaden vilket i sin tur 

å

tminstone p

å

litet l

ä

ngre sikt kan f

å

 en d

ä

mpande effekt p

å

 priserna. Torskbest

ä

ndet i 

Ö

stersj

ö

n har blivit kraftigt nerfiskat. F

å

ngstutrymmet de n

ä

rmaste

å

ren torde 

ä

nd

å

 medge ett uttag f

ö

r Sveriges del p

å

 40 000 - 50 000 ton (levande vikt), dvs en i stort sett of

ö

r

ä

ndrad kvantitet.

Vad g

ä

ller 

ö

vrig torskfisk och flatfisk 

ä

r importandelen 

ö

ver 90 ii. Marknadsbilden f

ö

r dessa fiskslag v

ä

ntas inte f

ö

r

ä

ndras n

ä

mnv

ä

rt. Det finns ett visst utrymme f

ö

r

ö

kade f

å

ngster av svenska fiskare eftersom f

å

ngstkvoterna ej utnyttjas fullt ut.

INKOMSTUTVECKLINGEN INOM FISKET

Enligt 1978 

å

rs riksdagsbeslut sammanfattas m

å

ls

ä

ttningen f

ö

r fiskeripolitiken p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt:

"M

å

let f

ö

r fiskeripolitiken b

ö

r vara att skapa f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r att de som 

ä

r sysselsatta i fiskerin

ä

ringen kan f

å

b

å

de en ekonomisk och social standard som 

ä

r j

ä

mf

ö

rbar med den som erbjuds inom andra n

ä

ringar och trygghet i arbetet samtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser. Inom de gr

ä

nser som ges av en ansvarsfull hush

å

llning av fisktillg

å

ngarna b

ö

r fisket bedrivas s

å

 effektivt som m

ö

jligt och f

å

ngsterna best

ä

mmas av m

ö

jligheterna till l

ö

nsam och stabil avs

ä

ttning. Samtidigt b

ö

r h

ä

nsyn tas till behovet av syssels

ä

ttning fr

ä

mst i kust- och sk

ä

rg

å

rdsomr

å

dena d

ä

r fisket har stor regionalpolitisk betydelse".

Till nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningar har inkomstmaterial f

ö

r 

å

r 1986 funnits tillg

ä

ngligt i form av SCB:s deklarations­unders

ö

kning f

ö

r fiskare. Denna baseras p

å

 ett slumpm

ä

ssigt urval av sj

ä

lvdeklarationer fr

å

n yrkesfiskare, f

ö

r 1986 enligt 1985 

å

rs fiskerir

ä

kning och f

ö

r tidigare 

å

r enligt 1979 

å

rs fiskeriinventering. I bearbetningen ing

å

r endast fiskare vars inkomst av fiske uppg

å

tt till minst h

ä

lften av den totala inkomsten (exkl kapitalinkomster).

13

t2   Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 117

Som framg

å

r av tabell 4 

ä

r inkomstniv

å

n vad g

ä

ller "samman-  Prop. 1987/88:117 r

ä

knad inkomst" h

ö

gst p

å

 v

ä

stkusten. Sydkustens fiskare     Bilaga uppvisar 

å

r 1986 ca 7 

\  

l

ä

gre inkomster medan ostkustens fiskare har markant l

ä

gre inkomster. "Inkomster av fiske mm", som avser att belysa re;3ultatutvecklingen f

ö

r sj

ä

lva fiskeverksamheten, visar f

ö

r syd- och ostkustens fiskare ett kraftigt f

ö

rb

ä

ttrat resultat 

å

r 1986.

TMSELL 4    INKOMSTER FOR TR

Å

LFISKARE ENLIGT SCB:S DEKLARATIONSUNDERSOKNING FOR FISKARE

Ar

Sammanr

ä

kr inkomst

lad

Inkomster,

,av

fiske m m'

Kronor

F

ö

r

ä

ndring

Kronor

F

ö

r

ä

ndring

fr

å

n 

å

ret

fr

å

n 

å

ret

inncin,

\

innan, 

%

V

Ä

STKUSTEN

1984

98 400

122

700

1985

109 600

+

11

130

400

+

6

1986

103 400 SYDKUSTEN

i

128

600

1

1984

93 000

139

400

1985

97 100

+

4

109

800

-

21

1986

96 500 OSTKUSTEN

1

126

600

+

15

1984

58 400

69

900

1985

63 200

+

8

73

000

+

5

1986

68 700

+

9

85

700

+

17

Det taxeringsmassiga begreppet "sammanr

ä

knad inkomst" innefattar samtliga f

ö

rv

ä

rvsk

ä

llor. Underskott i f

ö

rv

ä

rvsk

ä

lla upptas till noll. Avdrag har gjorts f

ö

r egenavgifter.

Driftsekonomiskt begrepp. Kontant netto av fiske minskat med v

ä

rdeminskningsavdrag och avdrag f

ö

r 

ö

kade levnads­omkostnader samt 

ö

kat med ers

ä

ttning fr

å

n arbetsl

ö

shets­kassa och f

ö

rs

ä

kringskassa. Avser att belysa resultat­utvecklingen f

ö

r sj

ä

lva fiskeverksamhoten. Resultat-regleringsposter har ej medtagits och avdrag har e] gjorts f

ö

r egenavgifter.

14

FORSLAG TILL PRISREGLERING PÅ FISK FÖR BUDGETÅRET     

Prop. 1987/88: 117

1988/89

Bilaga

5.1           UNDERLAG

Som underlag f

ö

r sina bed

ö

mningar och f

ö

rslag har parterna haft f

ö

ljande material:

uppgifter om det biologiska f

å

ngstutrymmet samt marknads- och avs

ä

ttningsf

ö

rh

å

llanden

inkomstf

ö

rh

å

llanden inom det svenska fisket

prisutvecklingen f

ö

r produktionsmedel inom de viktigaste fiskeinriktningarna

l

ö

neavtalen p

å

 arbetsmarknaden f

ö

r de stora l

ö

ntagarkollektiven

Uppgifter om det biologiska f

å

ngstutrymmet samt marknads-och avs

ä

ttningsf

ö

rh

å

llanden redovisas i avsnitt 3 och i avsnitt 4 redog

ö

rs f

ö

r inkomstf

ö

rh

å

llanden inom det svenska fisket.

Prisutvecklingen f

ö

r produktionsmedel inom de viktigaste fiskeinriktningarna visar enligt jordbruksn

ä

mndens ber

ä

kningar en minskning med 8,6  under perioden december 1985 - december 1987.

En sammanfattning av l

ö

neavtalen f

ö

r 

å

ren 1986 och 1987 inom olika avtalsomr

å

den redovisas i tabell 5.1. Det b

ö

r observeras att l

ö

neh

ö

jningarna g

ä

ller fr

å

n olika tidpunkter f

ö

r olika avtalsomr

å

den.

TABELL 5.1    L

Ö

NEH

Ö

JNINGAR INOM OLIKA AVTALSOMR

Å

DEN 

Å

REN 1986 OCH 1987.  PROCENT

SAF-LO- SAF-PTK- Statliga Kommuner omr

å

det omr

å

det  sektorn  och

landsting

Vikter,

%

37      27       14      22

1986

1     2

Allm

ä

nna utrymmen  9,7     5,1      5,7      7,1 Selektiva 

å

tg

ä

rder  -      -      2,06     0,7

1987

Allm

ä

nna utrymmen   ..     3,5

Selektiva

å

tg

ä

rder  -      -      1,0

1

Inkl ber

ä

knad l

ö

neglidning.

2

Totalt for 198B och 1987.

15

5.2         NORHKVANTITET                                              Prop. 1987/88:117

Bilaga

Normkvantitet anger f

ö

r vilken kvantitet pristill

ä

gg utg

å

r. Den medf

ö

r i och f

ö

r sig inte n

å

gon begr

ä

nsning i fisket.

F

ö

r innevarande och tidigare budget

å

r har normkvantitet fastst

ä

llts endast f

ö

r sill/str

ö

mming. Den uppg

å

r under innevarande budget

å

r till 60 000 ton men f

å

r 

ö

kas till h

ö

gst 70 000 ton, beroende pl i vilken utstr

ä

ckning st

ö

det till export av sill/str

ö

mming till statshandelsl

ä

nder utnyttjas (se avsnitt 5.9).

F

ö

r budget

å

ret 1988/89 f

ö

resl

å

s att normkvantiteten f

ö

r sill/str

ö

mming s

ä

nks till 57 000 ton. Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r dock f

å

 bemyndigande att h

ö

ja normkvantiteten till h

ö

gst 70 000 ton och samtidigt minska rambeloppet f

ö

r export av sill/str

ö

mming till statshandelsl

ä

nder och/eller rambeloppet f

ö

r st

ö

d till foderfisk (se avsnitten 5.9 och 5.10). H

ä

rvid b

ö

r g

ä

lla att en 

ö

kning av normkvantiteten ' med 1 000 ton skall motsvaras av en s

ä

nkning av n

å

got av de n

ä

mnda rambeloppen med en miljon kronor. S

å

dan eventuell 

ö

kning av normkvantiteten b

ö

r dock ej f

å

ske i efterhand f

ö

r period f

ö

r vilken pristill

ä

gg fastst

ä

llts.

5.3         NORMPRISER

F

ö

rslag till f

ö

r

ä

ndring av normpriserna har vid tidigare 

ö

verl

ä

ggningar grundats p

å

 dels kostnads

ö

kningen inom fisket, dels inkomst

ö

kningen f

ö

r j

ä

mf

ö

rbara grupper samt f

ö

r

ä

ndringar i sociala avgifter. Vid sammanv

ä

gning har inkomstdelen och kostnadsdelen satts till vardera 50 

%. Ä

ven ett produktivitetskrav har st

ä

llts. Vidare har inf

ö

randet av den kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kringen inom yrkesfisket samt premieh

ö

jningar f

ö

r denna tom budget

å

ret 1985/86 avr

ä

knats fr

å

n normp.tiserna p

å

 s

å

 s

ä

tt att kostna­derna f

ö

r pristill

ä

ggen ber

ä

knats bli lika mycket l

ä

gre som kostnaden f

ö

r f

ö

rs

ä

kringen.

Vid 

ö

verl

ä

ggningarna inf

ö

r innevarande budget

å

r konstaterades att en sammanv

ä

gning av kostnadsutveckling och inkomstutveckling f

ö

r j

ä

mf

ö

rbara grupper samt beaktande av produktivitetsutveckling och kostnads

ö

kning f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen i och f

ö

r sig skulle motiverat en s

ä

nkning av normpriserna.

Med h

ä

nsyn till att nedg

å

ngen i kostnadsindex bed

ö

mdes som tillf

ä

llig enades dock parterna om att f

ö

r budget

å

ret 1987/88 f

ö

resl

å

 of

ö

r

ä

ndrade normpriser f

ö

r sill/str

ö

mming och f

ö

r 

ö

vriggrupperna j

ä

mf

ö

rt med budget

å

ret innan.

16

Man enades vidare om att n

ä

r kompensation till fisket skulle fastst

ä

llas f

ö

r budget

å

ret 1988/89 skulle beaktas kostnadsutvecklingen inom fisket under perioden december 1985 - december 1987 samt inkomstutvecklingen f

ö

r j

ä

mf

ö

rbara grupper enligt l

ö

neavtal f

ö

r s

å

v

ä

l 

å

r 1986 som 

å

r 1987. 

Ä

ven fr

å

gan om produktivitetsavdrag fick d

å

 tas upp till behandling. Vidare skulle vid detta tillf

ä

lle de 

ö

kade kostnaderna f

ö

r den kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kringen inom yrkesfisket, som intr

ä

ffat efter budget

å

ret 1985/86, avr

ä

knas fr

å

n normpriserna.

Ö

verenskommelsen innebar s

å

ledes att den kostnads- och inkomstutveckling mm, som normalt skulle beaktats vid detta 

ö

verl

ä

ggningstillf

ä

lle, f

ö

rskj

ö

ts ett 

å

r f

ö

r att ist

ä

llet medr

ä

knas f

ö

rst vid 

ö

verl

ä

ggningarna inf

ö

r budget

å

ret 1988/89.

Det kan nu konstateras att en sammanv

ä

gning av kostnads­utvecklingen f

ö

r perioden december 1985 - december 1987 och inkomstutvecklingen f

ö

r j

ä

mf

ö

rbara grupper enligt l

ö

neav­talen f

ö

r 1986 och 1987 samt ett beaktande av produktivi­tetskravet samt kostnadsutvecklingen f

ö

r trygghetsf

ö

r­s

ä

kringen till den f

ö

r budget

å

ret 1987/88 definitiva niv

å

n (7,815 milj kr) ger en sammantagen f

ö

r

ä

ndring om cirka plus/minus noll. Normpriserna f

ö

resl

å

s d

ä

rf

ö

r f

ö

r budget­

å

ret 1988/89 bli of

ö

r

ä

ndrade j

ä

mf

ö

rt med innevarande budget

å

r.

F

ö

rslag till normpriser f

ö

r budget

å

ret 1988/89 framg

å

r av tabell 5.2.

Prop. 1987/88:117 Bilaga

TABELL 5.2     FORSLAG TILL NORMPRISER FOR BUDGET

Å

RET 1988/89.  KR/KG

Fiskslag/ Normprisgrupp

F

ö

rslag 1988/89

Sill/str

ö

mming, stor Sill/str

ö

mming, liten

Ö

vriggrupp I 

Ö

vriggrupp 

II 

Ö

vriggrupp III 

Ö

vriggrupp 

IV

3,

,17

2,

,46

6,

,97

8,

,69

17,

.25

3,

,49

1

Grasej, vitling, sandsk

ä

dda och pigghaj.

2

Kolja, r

ö

dsp

ä

tta, havskatt och lyrtorsk.

3  Kummel, r

ö

ttunga och bergtunga.

i/span> Lubb, skrubba och horng

ä

dda.

5

Forslaget innebar of

ö

r

ä

ridrade normpriser.

17

5.4

PRISGRANSER FÖR TORSK

Prop. 1987/88: 117

Bilaga

F

ö

r innevarande budget

å

r ersattes normpriset f

ö

r torsk med en nedre och en 

ö

vre prisgr

ä

ns. Syftet med denna konstruk­tion 

ä

r att 

ö

ka fiskarnas m

ö

jligheter att erh

å

lla relativt h

ö

ga priser utan att prisd

ä

mpande 

å

tg

ä

rder genomf

ö

rs. Samtidigt till

å

ts priserna falla relativt kraftigt innan pristill

ä

gg kan utg

å

. Konstruktionen underl

ä

ttade f

ö

r parterna att komma 

ö

verens om utformningen av st

ö

det till torsk. Vid j

ä

mf

ö

relsepriser (genomsnittliga p

å

 visst s

ä

tt definierade avr

ä

kningspriser till fiskare) 

ö

ver den 

ö

vre prisgr

ä

nsen vidtas prisd

ä

mpcinde 

å

tg

ä

rder. Vid j

ä

mf

ö

relse­priser under den nedre prisgr

ä

nsen utg

å

r pristill

ä

gg p

ä 

samma s

ä

tt som n

ä

r j

ä

mf

ö

relsepriserna f

ö

r normprissatta fiskslag ligger l

ä

gre 

ä

n normpriserna (se avsnitt 5.5).

ö

verenskommelsen inf

ö

r innevarande budget

å

r innebar att prisgr

ä

nserna f

ö

r torsk f

ö

r budget

å

ret 1988/89 skulle justeras p

å

 samma grunder som normpriserna. Kostnads- och inkomstutvecklingen mm motiverar s

å

ledes of

ö

r

ä

ndrade prisgr

ä

nser (se avsnitt 5.3).

Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna har dock enats om att f

ö

resl

å

 en h

ö

jning av den

ö

vre prisgr

ä

nsen med 35 

ö

re/kg. H

ö

jningen motiveras av den minskade tillg

å

ngen p

å

 torsk som inneburit s

ä

mre f

å

ngster i f

ö

rh

å

llande till insatta f

å

ngst­anstr

ä

ngningar. Systemet med prisgr

ä

nser skall ses som ett f

ö

rs

ö

k och b

ö

r som s

å

dant till

ä

mpas 

ä

ven under budget

å

ret 1988/89.

F

ö

rslag till prisgr

ä

nser under budget

å

ret 1908/89 framg

å

r av tabell 5.3.

18

TABELL 5.3      FORSLAG TILL PRISGR

Ä

NSER FOR TORSK UNDER         

Prop. 1987/88: 117

BUDGET

Å

RET 1988/89 SAMT J

Ä

MF

Ö

RELSER MED            

Bilaga

INNEVARANDE BUDGET

Å

R.  KR/KG

Period

Nedre

Ö

vre

prisgrans

prisgrans

1987/88

juli - december 1987

6,00

7,20

januari - juni 1988

5,50

6,70

1988/89, f

ö

rslag

juli - december 1988

6,00

7,55

januari - juli 1989

5,50

7,05

5.5     

R

Ö

RLIGA PRISTILL

Ä

GG

R

ö

rliga pristill

ä

gg kan utgA f

ö

r normprissatta fiskslag samt f

ö

r torsk om j

ä

mf

ö

relsepriset understiger normpriset resp nedre prisgr

ä

nsen.

Under innevarande budget

å

r utg

å

r pristill

ä

gg f

ö

r sill/str

ö

mming med 75 

%,  

f

ö

r 

ö

vriga normprissatta fiskslag med 80 

%  

och f

ö

r torsk med 75 

%  

av skillnaden mellan normpris resp nedre prisgr

ä

ns och j

ä

mf

ö

relsepris.

F

ö

r budget

å

ret 1988/89 f

ö

resl

å

s att pristill

ä

gg f

å

r utg

å 

med of

ö

r

ä

ndrade procenttal.

19

5.6

FASTA PRISTILL

Ä

GG

Prop. 1987/88:117 Bilaga

Fasta pristill

ä

gg utg

å

r under innevarande budget

å

r f

ö

r makrill, r

ä

ka, storbackel

å

nga och de viktigaste slagen av s

ö

tvattensfisk.

F

ö

r budget

å

ret 1988/89 f

ö

resl

å

s att pristill

ä

gget f

ö

r 

ö

vrig makrill s

ä

nks medan pristill

ä

ggen i 

ö

vrigt utom f

ö

r annan lake (ej rensad och fl

å

dd) f

å

r vara of

ö

r

ä

ndrade. Vad g

ä

ller annan lake har jordbruksn

ä

mnden f

å

tt information som tyder p

å

 att en betydande del av rapporteringen av ink

ö

p f

ö

r human konsumtion inte st

ä

mmer med verkliga f

ö

rh

å

llanden varf

ö

r pristill

ä

gg kan ha utbetalats p

å

 felaktiga grunder. N

ä

mnden anser d

ä

rf

ö

r att fr

å

gan om fortsatt st

ö

d till annan lake b

ö

r f

å

 pr

ö

vas av n

ä

mnden n

ä

r en n

ä

rmare bild erh

å

llits av de verkliga f

ö

rh

å

llandena kring f

ö

rs

ä

ljningen. F

ö

rslag till pristill

ä

gg f

ö

r budget

å

ret 1988/89 framg

å

r av tabell 5.4.

TABELL 5.4      F

Ö

RSLAG TILL FASTA PRISTILL

Ä

GG FOR BUDGETARET 1988/89 SAMT J

Ä

MF

Ö

RELSER HED INNEVARANDE OCH FOREG

Å

ENDE BUDGETM.  KR/KG

Fiskslag

. F

ö

rslag

1986/87

1987/88

1988/89

Garnmakrill

0,75

1,90

1,90

Ö

vrig makrill

0,75

0,90

0,50

Kokr

ä

ka

2,00

2,00

2,00

R

å

r

ä

ka

1,85

1,85

1,85

Storbackel

å

nga:

- utan huvud

2,10

2,10

2,10

- med huvud

1,80

1,80

1,80

S

ö

tvattensfisk

l\

1,80

1,95

1,95

S

ö

tvattensfisk

II*

1,35

1,55

1,55=

1

Makrill f

å

ngad med garn, krok eller smavad inomsk

ä

rs.

2

Makrill f

å

ngad med tr

å

l eller sn

ö

rpvad utomsk

ä

rs.

3

G

ä

dda, g

ö

s, sik samt rensad och fl

å

dd lake.

4   Abborre, annan lake och sikloja.

5    Annan lake ing

å

r efter s

ä

rskilt beslut av

jordbruksn

ä

mnden

20

5.7         OVERSKOTTSPRIS                                            Prop. 1987/88: 117

Bilaga

F

ö

r normprissatta fiskslag och torsk samt f

ö

r makrill och kokr

ä

ka fastst

ä

ller regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk l

ä

gstapriser och 

ö

verskottspriser. Den fisk som inte kan s

ä

ljas till minst l

ä

gstapris 

ö

vertas av f

ö

reningen till 

ö

verskottspris. Niv

å

n p

å

ö

verskottspriserna avg

ö

rs av de medel som Svensk Fisk disponerar f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l, dvs dels int

ä

kter fr

å

n f

ö

rs

ä

ljning av mottagna 

ö

verskott, dels anslagna medel.

F

ö

r innevarande budget

å

r anslogs ursprungligen 7 milj kr f

ö

r 

ö

verskottshanteringen. Anslagna medel har tidigare varit tillr

ä

ckliga men under innevarande budget

å

r har 

ö

ver­skottskostnaderna 

ö

kat kraftigt. Efter framst

ä

llningar fr

ä

n Svensk Fisk har jordbruksn

ä

mnden d

ä

rf

ö

r, i enlighet med sitt bemyndigande, hittills medgivit f

ö

reningen att sammanlagt ta i anspr

å

k h

ö

gst 14 milj kr f

ö

r 

ö

verskotts­hanteringen. Orsaken till de 

ö

kade kostnaderna 

ä

r dels st

ö

rre 

ö

verskottskvantiteter dels l

ä

gre uppn

å

dda f

ö

rs

ä

ljningspriser, 

ö

vertagna kvantiteter avs

ä

tts fr

ä

mst till djurf

ö

da och till framst

ä

llning av fiskmj

ö

l.

F

ö

r budget

å

ret 1988/89 f

ö

resl

å

s att h

ö

gst 12 milj kr ansl

å

s f

ö

r 

ö

verskottshanteringen. Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r liksom hittills bemyndigas medge Svensk Fisk att ta i anspr

å

k ytterligare medel. N

ä

mnden b

ö

r dock h

ä

rvid iaktta restriktivitet.

Vad g

ä

ller niv

å

n p

å

ö

verskottspriserna finns under innevarande budget

å

r ett samband med l

ä

gstapriserna. 

ö

ver­skottspriset f

ö

r sill/str

ö

mming f

å

r utg

ö

ra h

ö

gst 60 

%  

av l

ä

gstapriset. F

ö

r storlekarna 2 och 3 f

å

r dock 

ö

verskotts­priserna inte understiga 1 kr/kg. F

ö

r torsk g

ä

ller h

ö

gst 70 

%  

och f

ö

r 

ö

vriga normprissatta fiskslag h

ö

gst 80 

%.   

F

ö

r makrill och kokr

ä

ka finns inga procenttal f

ö

reskrivna.

F

ö

r budget

å

ret 1988/89 f

ö

resl

å

s att 

ö

verskottspriset f

ö

r samtliga l

ä

gstaprissatta fiskslag, dvs 

ä

ven makrill och kokr

ä

ka, f

å

r uppg

å

 till h

ö

gst 75 

%  

av l

ä

gstapriset. De s

ä

rskilda reglerna f

ö

r 

ö

verskottspriset p

å

 sill f

ö

resl

å

s utg

å

.

Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r vidare ha r

ä

tt att, n

ä

r n

ä

mnden s

å 

anser p

å

kallat, meddela Svensk Fisk ytterligare f

ö

reskrifter vad g

ä

ller

ö

verskottshanteringen.

21

5.8

REGIONALA PRISTILLÄGG

Prop. 1987/88: 117

Bilaga

Under innevarande budget

å

r utg

å

r regionala pristill

ä

gg p

å 

syd- och ostkusten. Inf

ö

randet av dessa motiverades med att fisket p

å

 dessa kuststr

ä

ckor visat en svagare utveckling 

ä

n p

å

 v

ä

stkusten samt att tillg

ä

ngligt material pekade p

å 

l

ä

gre inkomster f

ö

r syd- och ostkustens fiskare 

ä

n f

ö

r fiskare p

å

 v

ä

stkusten.

St

ö

det utg

å

r som fasta pristill

ä

gg (regionala pristill

ä

gg) f

ö

r sill/str

ö

mming, samt p

ä

 norra ostkusten 

ä

ven f

ö

r torsk. St

ö

d utg

å

r endast inom ramen f

ö

r g

ä

llande normkvantitet och f

ö

r avs

ä

ttning till human konsumtion.

F

ö

r budget

å

ret 1988/89 f

ö

resl

å

s att st

ö

det slopas f

ö

r torsk p

å

 norra ostkusten samt att st

ö

det i 

ö

vrigt f

å

r utg

å 

of

ö

r

ä

ndrat. St

ö

det f

ö

resl

å

s s

å

ledes utg

å

 enligt f

ö

ljande:

till fiskare bosatta p

å

sydkusten med 10 

ö

re/kg f

ö

r sill/str

ö

mming levererad och s

å

ld till f

ö

rstahands-mottagare p

å

 syd- och ostkusten,

till fiskare bosatta p

å

s

ö

dra ostkusten (Stockholms l

ä

n och s

ö

derut) med 20 

ö

re/kg f

ö

r sill/str

ö

mming levererad och s

å

ld till f

ö

rstahandsmottagare p

å

 ostkusten samt med 10 

ö

re/kg f

ö

r sill/str

ö

mming levererad och s

å

ld till f

ö

rstahandsmottagare p

å

 sydkusten,

- till fiskare bosatta p

å

 norra ostkusten (Uppsala l

ä

n och norrut) med 50 

ö

re/kg f

ö

r sill/str

ö

mming levererad och s

å

ld till f

ö

rstahandsmottagare p

å

 norra ostkusten, med 20 

ö

re/kg f

ö

r sill/str

ö

mming levererad och s

å

ld till f

ö

rstahandsmottagare p

å

 s

ö

dra ostkusten samt med 10 

ö

re/kg f

ö

r sill/str

ö

mming levererad och s

å

ld till f

ö

rstahandsmottagare p

å

 sydkusten.

5.9           EXPORT AV SILL/STROMMING TILL STATSHANDELS-

L

Ä

NDER

Under innevarande budget

å

r utg

å

r pristill

ä

gg f

ö

r export av sill/str

ö

mming till statshandelsl

ä

nder. Pristill

ä

gg f

å

r l

ä

mnas med l

ä

gst 40 och h

ö

gst 65 

ö

re/kg och med sammanlagt h

ö

gst 10 milj kr, varav h

ö

gst 3 milj kr f

å

avse sill fr

å

n Kattegatt, Skagerrak och Nordsj

ö

n. I den utstr

ä

ckning st

ö

det inte utnyttjas f

å

r normkvantiteten f

ö

r sill/str

ö

mming 

ö

kas, varvid varje ej ianspr

å

ktagen tiondel av rambeloppet f

ö

r det sammanlagda st

ö

det skall motsvara 1 000 ton

22

Export till statshandelsl

ä

nder har hittills under        ' Prop. 1987/88:117

innevarande budget

å

ret inte kommit till st

å

nd i den

Bilaga

omfattning och p

å

 det s

ä

tt som f

ö

rv

ä

ntades n

ä

r st

ö

det

inf

ö

rdes. K

ö

paren har kr

ä

vt en sorterad vara. N

å

gra

leveranser i bulk direkt till utl

ä

ndska moderfartyg ute

till havs har d

ä

rf

ö

r ej skett utan varan har levererats

sorterad och mestadels isad i l

å

dor till mottagande fartyg

i svenska hamnar. Under perioden juli - december 1987 har

av rambeloppet 10 milj kr endast ca 1,8 milj kr f

ö

rbrukats

varav huvuddelen avsett sill fr

å

n Kattegatt, Skagerrak och

Nordsj

ö

n.

St

ö

det f

ö

resl

å

s dock f

å

 utg

å

ä

ven under budget

å

ret 1988/89. Rambeloppet b

ö

r vara of

ö

r

ä

ndrat h

ö

gst 10 milj kr varav h

ö

gst 3 milj kr b

ö

r f

å

 avse sill fr

å

n Kattegatt, Skagerrak och Nordsj

ö

n. Pristill

ä

gget b

ö

r f

å

 utg

å

 med h

ö

gst 80 

ö

re/kg. N

ä

rmare regler b

ö

r f

å

 fastst

ä

llas av jordbruksn

ä

mnden efter f

ö

rslag fr

å

n Svensk Fisk.

Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r 

ä

ven f

å

 besluta om att 

ö

verf

ö

ra anslagna medel f

ö

r st

ö

d till statshandelsexport till st

ö

d till foderfisk samt att minska rambeloppet raot att i st

ä

llet normkvantiteten 

ö

kas (se avsnitt 5.10 resp 5.2).

Utbytbarheten mellan st

ö

d till konsumtionssill inom norraprissysteraet, statshandelsexport och foderfisk ger m

ö

jlighet att anpassa st

ö

det i syfte att p

å

b

ä

sta s

ä

tt utnyttja de avs

ä

ttningsm

ö

jligheter som kan komma att st

å 

till buds.

5.

10         STOD TILL FODERFISK

Under innevarande budget

å

r utg

å

r pristill

ä

gg f

ö

r foderfisk. Pristill

ä

gg f

å

r l

ä

mnas med l

ä

gst 25 och h

ö

gst 50 

ö

re/kg och med sammanlagt h

ö

gst 5 milj kr.

St

ö

det syftar till att g

ö

ra det ekonomiskt m

ö

jligt att l

å

ta en st

ö

rre del av f

å

ngsterna g

å

 till foder och p

å

 s

å

 s

ä

tt underl

ä

tta avs

ä

ttningen av sill/str

ö

mming. Pristill

ä

gg har under perioden juli - november 1987 utg

å

tt med 25 

ö

re/kg f

ö

r 40 

\  

av levererade kvantiteter fodersill, dvs i praktiken med 10 

ö

re/kg. I december 1987 h

ö

jdes st

ö

det till 25 

ö

re/kg f

ö

r bif

å

ngster av fodersill i syfte att motverka att alltf

ö

r m

å

nga sillfiskelag skulle g

å

ö

ver till att fiska torsk under s

ä

songen januari - mars 1988. H

ä

rigenom skulle industrins r

å

varubehov av sill f

ö

r beredning tryggas. D

å

leveranserna av fodersill 

ö

kat trots en total nedg

å

ng i sillfisket har tom december 1987 ca 4,5 milj kr av rambeloppet f

ö

rbrukats. Jordbruksn

ä

mnden har med anledning h

ä

rav dels 

å

ter s

ä

nkt st

ö

det fr o m januari 1988 till i praktiken 10 

ö

re/kg, dels i skrivelse den 13 januari 1988 hos regeringen beg

ä

rt att f

å

ö

verf

ö

ra ej utnyttjade medel f

ö

r st

ö

d till statshandelsexport till st

ö

d till foderfisk.

23

Med h

ä

nsyn till r

å

dande stora avs

ä

ttningssv

å

righeter f

ö

r    Prop. 1987/88:117 sill/str

ö

mming till konsumtion samt tidvis 

ä

ven trygga      Bilaga r

å

varuf

ö

rs

ö

rjningen till beredningsindustrin har parterna enats om att st

ö

det till foderfisk b

ö

r ut

ö

kas.

F

ö

r budget

å

ret 1988/89 f

ö

resl

å

s d

ä

rf

ö

r att pristill

ä

gg f

ö

r foderfisk f

å

r l

ä

mnas till ett sammanlagt belopp av h

ö

gst 12 milj kr. Pristill

ä

gg b

ö

r f

å

 utg

å

 med h

ö

gst 50 

ö

re/kg.

Till fiskare bosatta p

å

norra ostkusten b

ö

r som ett regionalt st

ö

d, inora rarabeloppet 12 milj kr, d

ä

rut

ö

ver pristill

ä

gg f

å

 utg

å

 med h

ö

gst 25 

ö

re/kg. Som en f

ö

ljd h

ä

rav b

ö

r nu g

ä

llande fraktst

ö

d f

ö

r foderfisk p

å

 norra ostkusten upph

ö

ra.

Pristill

ä

gg b

ö

r vidare, inom rambeloppet 12 milj kr, 

ä

ven f

å

 utg

å

 till foderfisk fr

å

n insj

ö

ar (f

ö

r detta st

ö

d har ber

ä

knats h

ö

gst 0,3 milj kr). Som en f

ö

ljd h

ä

rav b

ö

r nu g

ä

llande fraktst

ö

d f

ö

r foderfisk fr

å

n insj

ö

ar upph

ö

ra.

N

ä

rmare regler betr

ä

ffande foderst

ö

dets omfattning och utformning b

ö

r f

å

 fastst

ä

llas av jordbruksn

ä

mnden efter f

ö

rslag fr

å

n Svensk Fisk.

Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r vidare f

å

besluta om att 

ö

verf

ö

ra anslagna medel f

ö

r st

ö

d till foderfisk till st

ö

d till statshandelsexport samt att minska rambeloppet raot att ist

ä

llet 

ö

ka normkvantiteten (se avsnitt 5.9 resp 5.2):

5.11         TRYGGHETSFORS

Ä

KRING

Fiskets kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kring finansieras med medel ur prisregleringskassan. Vid inf

ö

randet av f

ö

rs

ä

kringen samt vid premieh

ö

jningar tom budget

å

ret 1985/86 har kostnaderna h

ä

rf

ö

r avr

ä

knats fr

å

n normpriserna p

å

s

å

 s

ä

tt att kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen ber

ä

knats bli lika mycket l

ä

gre som kostnaden f

ö

r f

ö

rs

ä

kringen.

Premien f

ö

r den kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kringen fast­st

ä

lldes ursprungligen f

ö

r budget

å

r, men fastst

ä

lls fr o m 

ä

r 1987 f

ö

r kalender

å

r. Premien uppg

å

r f

ö

r 

å

r-1988 till 8,4 milj kr. Kostnaden f

ö

r budget

å

ret 1988/89 ber

ä

knas till ca 9 milj kr d

å

 viss h

ö

jning av premien antages ske f

ö

r 

å

r 1989. Kostnaden kan dock komma att bli h

ö

gre.

Som framg

å

r av avsnitt 5.3 har i och med 

å

rets f

ö

rslag kostnaderna f

ö

r f

ö

rs

ä

kringen avr

ä

knats fr

å

n normpriserna till den f

ö

r budget

å

ret 1987/88 definitiva niv

å

n 7,815 milj kr.

24

5,72

SFR:S FORHMDLINGSKOSTNADER

Prop, 1987/88: 117

Bilaga

I samband med att nuvarande normprisreglering inf

ö

rdes 

ö

kade Sveriges Fiskares Riksf

ö

rbunds (SFR) kostnader f

ö

r f

ö

rhandlingsarbetet.

Dessa kostnader, liksom 

ö

vriga kostnader f

ö

r SFR:s och regionf

ö

rbundens arbete, betalas genom avgifter i olika former som tas ut av fiskare. F

ö

rhandlingskostnaderna tas Ut genom ett procentavdrag fr

å

n utbetalda pristill

ä

gg. F

ö

r budget

å

ret 1987/88 uppg

å

r avdraget till 3 

%,  

med ett maximerat belopp p

å

 1,5 milj kr totalt. F

ö

r budget

å

ret 1988/89 har SFR:s kongress beslutat h

ö

ja uttaget till 4 

%.

Genom nedg

å

ngen i sillfisket har utg

å

ende pristill

ä

gg minskat med den f

ö

ljden att SFR genom procentavdraget f

å

tt in betydligt l

ä

gre belopp 

ä

n avsedda 1,5 milj kr till t

ä

ckning f

ö

r f

ö

rbundets f

ö

rhandlingskostnader.

SFR anser det inte m

ö

jligt att ytterligare h

ö

ja procentavdraget fr

å

n utg

å

ende pristill

ä

gg eller att p

å 

annat s

ä

tt taxera ut kostnaderna fr

å

n fiskare. Dessa betalar redan idag relativt h

ö

ga avgifter till olika organisationer och till arbetsl

ö

shetskassa. SFR har d

ä

rf

ö

r f

ö

reslagit att medel fr

å

n prisregleringskassan f

å

r tas i anspr

å

k f

ö

r dessa 

ä

ndam

å

l. Konsumentdelegationen anser i princip att kostnader av detta slag b

ö

r betalas av organi­sationernas medlemmar och inte belasta prisregleringen.

Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna har dock enats om att SFR f

ö

r budget

å

ret 1988/89 b

ö

r av prisregleringsmedel tillf

ö

ras 0,5 milj kr till f

ö

rhandlingskostnader. F

ö

rslaget b

ö

r ses som en tillf

ä

llig 

å

tg

ä

rd och inneb

ä

r inget principiellt st

ä

llningstagande till fr

å

gan om hur kostnader av detta slag i framtiden b

ö

r t

ä

ckas. Fr

å

gan kan tas upp i den f

ö

rest

å

ende 

ö

versynen av prisregleringen.

6

REGLERINGSEKONOHIN 1987/88 OCH 1988/89

Prop. 1987/88:117

Bilaga

6.1

INTÄKTER OCH KOSTNADER 1987/88

Beh

å

llningen i Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond uppgick per den 1 juli 1987 till 89,8 milj kr, en 

ö

kning med 14,0 milj kr j

ä

mf

ö

rt med den 1 juli 1986. Motsvarande belopp f

ö

r jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa var 77,9 milj kr, en 

ö

kning med 8,9'milj kr. (Stiftelsen Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond har fr o m utg

å

ngen av kalender

å

ret 1987 upph

ö

rt varvid fondens medel 

ö

verf

ö

rts till Svensk Fisk ekonomisk f

ö

rening.)

Regleringsekonomins totala int

ä

kter under innevarande budget

å

r ber

ä

knas nu till ca 90 milj kr. Prisreglerings­avgift, som tas ut p

å

 s

å

v

ä

l svenskf

å

ngad som importerad fisk med h

ö

gst 6 

\  

av f

ö

rstahands- resp importv

ä

rdet eller motsvarande belopp i 

ö

re per kg, ber

ä

knas tillf

ö

ra kassan ca 75 milj kr, varav ca 30 

\  

fr

å

n svenska fiskares f

å

ngster. Exportavgift p

å

 viss s

ö

tvattensfisk och 

å

l v

ä

ntas tillf

ö

ra prisregleringskassan ca 1,5 milj kr. R

ä

nte­int

ä

kterna p

å

 de medel som 

ä

r innest

å

ende hos Svensk Fisk resp i prisregleringskassan ber

ä

knas uppg

å

 till sammanlagt ca 14 milj kr.

Sammanlagt finns s

å

ledes ca 260 milj kr till pris­regleringens f

ö

rfogande under innevarande budget

å

r.

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r prisregleringen under inne­ varande budget

å

r ber

ä

knades ursprungligen av n

ä

mnden till ca 120 milj kr, varav ca 46 milj kr f

ö

r r

ö

rliga pris­till

ä

gg. Kostnaden kan nu ber

ä

knas till ca 115 milj kr varav ca 34 milj kr f

ö

r r

ö

rliga pristill

ä

gg. Anledningen till att kostnaderna nu v

ä

ntas bli l

ä

gre 

ä

r fr

ä

mst att sillf

å

ngsterna minskat.

Enligt dessa ber

ä

kningar kommer tillg

å

ngarna i jordbruks­n

ä

mndens prisregleringskassa och hos Svensk Fisk sammanlagt att uppg

å

 till ca 145 milj kr vid utg

å

ngen av innevarande budget

å

r. Beh

å

llningen i prisregleringskassan ber

ä

knas till ca 80 milj kr och hos Svensk Fisk till ca 65 milj kr.

I tabell 6.1 j

ä

mf

ö

rs de kostnader f

ö

r prisregleringen p

å 

fisk sora bed

ö

mts bli f

ö

ljden av tr

ä

ffade 

ö

verenskommelser, och som redovisats i regleringssskrivelserna f

ö

r resp 

å

r, och de i efterhand konstaterade utfallen. En utf

ö

rlig sammanst

ä

llning av regleringsekonomins int

ä

kter och kostnader redovisas i bilaga 1 (tabell 6).

26

Prop. 1987/88:117 Bilaga

TABELL 6.1      BER

Ä

KNADE OCH FAKTISKA KOSTNADER FOR PRISREGLERINGEN P

Å 

FISK BUDGET

Å

REN 1981/82 -  1987/88.  MILJ KR

R

ö

rliga pristi

H

ä

gg

Totala ko

stnader

Ber

ä

knat vid

Utfall

Ber

ä

knat

vid

Utfall

resp 

ö

verl

ä

gg-

resp 

ö

ver

l

ä

gg-

ningstillf

ä

lle

ningstillf

ä

lle

1981/82

41,5 - 59,5

57,8

61 - 79

75,7

1982/83

76

45,9

98

63,7

1983/84

68 - 82

52,5

100

76,3

1984/85

56 - 61

60,4

84

80,8

1985/86

75

46,4

103

76,6

1986/87

62

34,0

97

68,6

1987/88

46

34

120

115

1  Prognos

6.2

INT

Ä

KTER OCH KOSTNADER 1988/89

6.2.1.

INT

Ä

KTER OCH DISPONIBELT BELOPP

Tillg

å

ngarna i jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa och hos Svensk Fisk kan enligt avsnitt 6.1 ber

ä

knas komma att uppg

å

 till ca 145 milj kr per den 1 juli 1988. Int

ä

kterna under budget

å

ret 1988/89 inkl r

ä

nteint

ä

kter kan uppskattas till ca 90 milj kr. Sammanlagt st

å

r s

å

ledes i princip i storleksordningen 235 milj kr till prisregleringens f

ö

rfogande under budget

å

ret 1988/89.

6.2.2

KOSTNADER FOR DEN LOPMIDE REGLERINGEN

Mot bakgrund av gjorda marknadsbed

ö

raningar, f

ö

reslagna normpriser, nedre prisgr

ä

nser f

ö

r torsk samt normkvan­titeten f

ö

r sill/str

ö

mming har kostnaderna f

ö

r pristill

ä

g­gen f

ö

r normprissatta fiskslag samt torsk uppskattats till ca 30 milj kr. Kostnaderna f

ö

r fasta pristill

ä

gg p

å 

makrill, r

ä

ka, storbackel

å

nga och s

ö

tvattensfisk har ber

ä

knats till ca 6 milj kr. F

ö

r regionala pristill

ä

gg p

å 

syd- och ostkusten har ber

ä

knats ca 4 milj kr. St

ö

det till export av sill/str

ö

mming till statshandels­l

ä

nder samt st

ö

det till foderfisk 

ä

r h

ö

gst 10 resp h

ö

gst 12 milj kr. F

ö

r t

ä

ckande av Svensk Fisks kostnader f

ö

r 

ö

verskottshanteringen har ber

ä

knats h

ö

gst 12 milj kr.

27

Kostnaderna f

ö

r den kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kringen f

ö

r    Prop. 1987/88:117 yrkesfiskare uppskattas till ca 9 milj kr. Kostnaderna f

ö

r   Bilaea trygghetsf

ö

rs

ä

kringen kan dock komma att bli h

ö

gre d

å 

premien f

ö

r 

å

r 1989 

ä

nnu ej fastst

ä

llts. Till SFR:s f

ö

rhandlingskostnader f

ö

resl

å

s 0,5 milj kr.

Den sammanlagda kostnaden f

ö

r prisregleringen i f

ö

rra av pristill

ä

gg, 

ö

verskottshantering ,trygghetsf

ö

rs

ä

kring och SFR:s f

ö

rhandlingskostnader ber

ä

knas koraraa att uppg

å 

till knappt 85 milj kr.

6.2.3        KONSUMENTFR

Ä

MJfiUDE 

Å

TG

Ä

RDER

Under budget

å

ren 1985/86 och 1986/87 har priserna p

å

torsk legat 

ö

ver normpriserna. Anledningen till de h

ö

ga priserna har i f

ö

rsta hand varit h

ö

ga internationella priser till f

ö

ljd av minskade torskf

å

ngster.

I syfte att d

ä

mpa prisniv

å

n p

å

 torsk inf

ö

rde jordbruks­n

ä

mnden fr o m mars 1986 exportavgift p

å

 torsk raed 50 

ö

re/kg. Avgiften var i kraft t o ra januari 1987. F

ö

r innevarande budget

å

r har n

ä

randen beslutat till

å

ta direktlandning av torsk fr

å

n polska fartyg under v

å

ren 1988 i syfte att 

ö

ka tillf

ö

rseln och d

ä

rmed d

ä

mpa prisniv

å

n.

Vid 

ö

verl

ä

ggningarna v

å

ren 1987 inf

ö

r innevarande budget

å

r beg

ä

rde konsumentdelegationen att konsumenterna skulle kompenseras f

ö

r den h

ö

ga pri:5niv

å

n p

å

 torsk under 1985/86. J

ä

mf

ö

relsepriserna var under h

ö

sten 1985 och v

å

ren 1986 i genomsnitt 0,70 resp 1,55 kr/kg h

ö

gre 

ä

n normpriserna. Parterna kunde ej enas om konkreta 

å

tg

ä

rder f

ö

r att kompensera konsumenterna. Enighet n

å

ddes dock om att ett belopp om h

ö

gst 15 milj kr av prisregleringsmedel borde reserveras f

ö

r konsumentfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder.

F

ö

r innevarande budget

å

r finns s

å

ledes 15 milj kr reserverade f

ö

r konsuraentfr

ä

rajande 

å

tg

ä

rder. Den n

ä

rraare anv

ä

ndningen av dessa medel beslutas av regeringen.

Under nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningar har fr

å

gan om de h

ö

ga torskpriserna 

å

ter varit aktuell. J

ä

mf

ö

relsepriserna var under h

ö

sten 1986 och v

å

ren 1987 i genomsnitt 1,82 resp 1,72 kr/kg h

ö

gre

ä

n normpriserna.

Parterna f

ö

resl

å

r att f

ö

r budget

å

ret 1988/89 ytterligare 15 milj kr av prisregleringsmedel avs

ä

tts f

ö

r konsument­fr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder. Parterna f

ö

resl

å

r vidare att detta belopp tillsammans med f

ö

r innevarande budget

å

r avsatta 15 milj kr b

ö

r anv

ä

ndas till neds

ä

ttningar av konsument­priset p

å

 torskfil

é

 under 1988/89. Avsedda prisneds

ä

tt­ningar skall ske ut

ö

ver handelns sedvanliga priskampanjer. Marknadsf

ö

rings

å

tg

ä

rder fr

å

n Svensk Fisk och Swefisk skall i tiden samordnas med prisneds

ä

ttningskampanjerna f

ö

r att

28

f

å

 en st

ö

rre och mera varaktig effekt. F

ö

r att n

ä

rmare      Prop. 1987/88:117 utforma aktuella 

å

tg

ä

rder har n

ä

mnden tillsatt en arbets-   Bilaga gruppp med representanter fr

å

n handeln, jordbruksn

ä

mnden och de b

å

da delegationerna.

6.2.4        JORDBRUKSN

Ä

MNDENS UPPBORDSKOSTNADER

Jordbruksn

ä

mndens kostnader f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll av prisreglerings- och exportavgifter ber

ä

knas av n

ä

mnden till ca 1,1 milj kr.

6,2,5   

SVENSK FISKS KOSTNADER

Svensk Fisks kostnader f

ö

r administration och upplys­ningsverksamhet har av f

ö

reningen ber

ä

knats till ca 10,4 milj kr. H

ä

ri ing

å

r kostnader f

ö

r informations- och upplys­ningsverksamhet som angetts till ca 4,0 milj kr. F

ö

r undvikande av dubbelarbete f

ö

ruts

ä

tter jordbruksn

ä

mnden och delegationerna att f

ö

reningens marknadsf

ö

rings

å

tg

ä

rder f

ö

reg

å

s av samr

å

d med Swefisk.

6.2.6        SIHEFISK

Swefisk, ekonomisk f

ö

rening, har av statens jordbruksn

ä

mnd tills vidare godk

ä

nts som s

å

dan organiserad samordning p

å

fiskf

ö

rs

ä

ljningens omr

å

de som anges i 17 

§

 2 st i f

ö

rordningen (1986:428) om prisreglering p

å

 fiskets omr

å

de.

F

ö

reningen 

ä

r enligt sina stadgar en samordnande organisation av f

ö

rstahandsmottagare som bl a har till 

ä

ndam

å

l att fr

ä

mja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att ta initiativ till och utg

ö

ra forum f

ö

r f

ö

rhandlingar mellan f

ö

rstahandsmottagare och beredningsindustrin i syfte att tillf

ö

rs

ä

kra svensk,beredningsindustri r

å

vara samt att 

å

stadkomma en 

ö

kad avs

ä

ttning av svenskf

å

ngad fisk p

å 

den svenska f

ä

rskvarumarknaden och p

å

 export.

Till Swefisk har f

ö

r innevarande budget

å

r anslagits 3 milj kr ur prisregleringskassan f

ö

r marknadsf

ö

rings

å

tg

ä

rder och f

ö

reningen har p

å

b

ö

rjat en marknadskampanj. Arbetet leds av en projektgrupp i vilken 

ä

ven Svensk Fisks verkst

ä

llande direkt

ö

r ing

å

r. Jordbruksn

ä

mnden har hittills 

ö

verf

ö

rt 1,5 milj kr av de anslagna medlen till f

ö

reningen.

29

1 prop 1984/85:143, om vissa fr

å

gor p

å

 fiskets omr

å

de,      Prop. 1987/88:117

anf

ö

rs bl a f

ö

ljande:

Bilaga

"Vad slutligen g

ä

ller ansvaret f

ö

r finansieringen av kostnaderna f

ö

r administrationen av en samordnad distribution och f

ö

r marknadsf

ö

ringen vill jag betona att den givetvis b

ö

r anbekomma p

å

n

ä

ringen. Om viss del av finansieringen skall ske inom ramen f

ö

r prisregleringen f

å

r bed

ö

mas i anslutning till de 

å

terkommande

ö

verl

ä

ggningarna."

F

ö

r budget

å

ret 1988/89 f

ö

resl

å

s att Swefisk tilldelas h

ö

gst

2 milj kr f

ö

r marknadsf

ö

rings

å

tg

ä

rder. Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r

f

å

 pr

ö

va tilldelningen av medel. En f

ö

ruts

ä

ttning b

ö

r vara

att Swefisk med egna medel eller med bist

å

nd fr

å

n

n

ä

ringslivet bidrar med ytterligare medel till denna

verksamhet och att samr

å

d 

ä

ger rum med Svensk Fisk.

6,2.7   

KOSTNADER FOR UTS

Ä

TTNING AV FISK

Som framg

å

r av avsnitt 1 b

ö

r jordbruksn

ä

mnden avge f

ö

rslag till disposition av medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av fisk. D

ä

rvid skall 

ä

ven ber

ä

knas en s

ä

rskild medelsram f

ö

r fortsatt f

ö

rs

ö

ksverksamhet med s k f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax. De b

å

da beloppen b

ö

r best

ä

mmas efter samr

å

d med fiskeri­styrelsen.

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r att h

ö

gst 5 milj kr,utg

å

r ur prisregleringskassan f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av fisk under budget

å

ret 1988/89. N

ä

mnden tar dock inte st

ä

llning till hur beloppet b

ö

r f

ö

rdelas. Konsumentdelegationen delar h

ä

rvidlag n

ä

mndens uppfattning.

Enligt f

ö

rslag fr

å

n fiskets f

ö

rhandlingsdelegation b

ö

r, 4,3 railj kr anv

ä

ndas enligt f

ö

ljande (milj kr).

Al, ost- och sydkusten

0,7

Al, v

ä

stkusten

0,2

R

ö

dsp

ä

tta och torsk, v

ä

stkusten

0,1

Insj

ö

ar

,3,3

Summa

,        4,3

Fiskeristyrelsen har inget att erinra h

ä

remot.

Vad betr

ä

ffar medel till uts

ä

ttning av lax framg

å

r fiskets f

ö

rhandlingsdelegations resp fiskeristyrelsens synpunkter av de resp inlagor som bifogas (bilaga 2 och 3).

30

6.2.8

REGLERINGENS TOTALKOSTNADER

Prop. 1987/88: 117 Bilaga

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r regleringen under budget

å

ret 1988/89 inkl administrations- och uppb

ö

rdskostnader samt medel till uts

ä

ttning av fisk och konsumentfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder ber

ä

knas komma att uppg

å

 till drygt 115 railj kr.

En saramanfattning av f

ö

rdelningen p

å

 olika 

ä

ndam

å

l och j

ä

mf

ö

relse med faktiska kostnader f

ö

r budget

å

ret 1986/87 och nu gjorda ber

ä

kningar f

ö

r budget

å

ret 1987/88 redovisas i tabell 6.2.

TABELL 6.2     FORDELNING AV KOSTNADER FOR PRISREGLERINGEN P

Å 

FISK BUDGETMEN 1986/87 - 1988/89.  MILJ KR

1986/87

1987/88

1988/89

Utfall

Ber

ä

knat

Ber

ä

knat

R

ö

rliga pristill

ä

gg

34,0

34,0

30,0

Fasta pristill

ä

gg

5,1

6,0

6,0

Regionala pristill

ä

gg

-

4,0

4,0

Statshandelsexport

-

10,0

10,0

Foderfisk

-

5,0

12,0

Fraktst

ö

d

1,0

0,2

-

Ö

verskottshantering

6,5

14,0

12,0

Trygghetsf

ö

rs

ä

kring

6,6

7,8

9,0

SFR:s f

ö

rhandl. kostn.

-

-

0,5

S:a prisregleringen

53,2

81,0

83,5

Uts

ä

ttning

5,1

4,9

5,0

JN:s uppb

ö

rdskostnader

0,8

1,1

1,1

Svensk Fisks adm m m

8,5

9,9

10,4

Samordn./Swefisk

1,0

3,0

2,0

Exportr

å

det

-

0,2

-

Konsument

ä

tg

ä

rder

-

15,0

15,0

S:a 

ö

vrigt

15,4

34,1

33,5

Totalt

68,6

115, 1

117,0

6.3

REGLERINGENS FINANSIERING UNDER 1988/89

Regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk f

ö

resl

å

s f

ö

r budget

å

ret 1988/89 tillf

ö

ras 48 milj kr ur jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa f

ö

r fisk. Vidare b

ö

r kostnaderna f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen, uts

ä

ttning av fisk samt jordbruks­n

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader liksom hittills f

å

 t

ä

ckas med medel ur denna kassa. 

Ä

ven de f

ö

reslagna bidragen till

31

SFR:s f

ö

rhandlingskostnader samt till Swefisk ekonomisk     Prop. 1987/88:117 f

ö

rening f

ö

resl

å

s f

å

 utg

å

 ur prisregleringskassan. Vidare   Bilaga b

ö

r kostnaderna f

ö

r f

ö

reslagna konsumentfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder f

å

bekostas av prisregleringskassan.

Kostnaderna f

ö

r r

ö

rliga, fasta och regionala pristill

ä

gg, st

ö

d till statshandelsexport och foderfisk, 

ö

verskottshantering, samt kostnader f

ö

r Svensk Fisks administration m ra b

ö

r f

å

 t

ä

ckas med medel som disponeras av Svensk Fisk, dvs i f

ö

rsta hand av under budget

å

ret tillf

ö

rda medel och r

ä

nteint

ä

kter hos f

ö

reningen samt i sista hand av hos f

ö

reningen beh

å

llna medel.

Ovann

ä

mnda f

ö

rslag till finansiering inneb

ä

r, att ur jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa f

ö

resl

å

s f

å

-utg

å

 ca 80 milj kr, vilket ber

ä

knas n

å

got understiga int

ä

kterna i kassan. Beh

å

llningen i kassan skulle d

ä

rmed komma att uppg

å 

till ca 85 milj kr per den 1 juli 1989.

Av beh

å

llna medel hos Svensk Fisk skulle komma att tas i anspr

å

k ca 30 milj kr ut

ö

ver r

ä

ntan p

å

 medlen. Beh

å

llningen per den 1 juli 1989 skulle d

ä

rmed komma att uppg

å

 till ca 30 milj kr.

Disponibla tillg

å

ngar per den 1 juli 1989 skulle totalt komma att uppg

å

 till ca 115 milj kr.

HEMST

Ä

LLAN

Med h

ä

nsyn till det ovan anf

ö

rda hemst

ä

ller jordbruks­n

ä

mnden

1.    att prisregleringen f

ö

r fisk samt finansieringen

av denna under budget

å

ret 1988/89 utformas p

å

s

ä

tt som ovan f

ö

reslagits,

2.

att normkvantiteten f

ö

r sill/str

ö

mming fastst

ä

lls till 57 000 ton samt att n

ä

mnden bemyndigas h

ö

ja denna till h

ö

gst 70 000 ton p

å

 s

ä

tt som ovan f

ö

reslagits,

3.

att normpriser samt prisgr

ä

nser f

ö

r torsk fastst

ä

lls p

å

 s

ä

tt som ovan f

ö

reslagits,

4.

att r

ö

rliga, fasta och regionala pristill

ä

gg utg

å

r p

å

 s

ä

tt som ovan f

ö

reslagits samt att n

ä

mnden bemyndigas pr

ö

va ora fortsatt st

ö

d skall utg

å

 till annan lake,

5.

att st

ö

d till export av sill/str

ö

mming till statshandelsl

ä

nder f

å

r utg

å

 med sainmanl

ä

gt h

ö

gst 10 milj kr enligt best

ä

mraelser som f

å

r beslutas av n

ä

mnden samt att n

ä

mnden bemyndigas 

ö

verf

ö

ra medel h

ä

rav till st

ö

d till foderfisk.

32

6.     att st

ö

d till foderfisk f

å

r utg

å

 med sammanlagt   Prop, 1987/88:117

h

ö

gst 12 milj kr enligt best

ä

mmelser som f

å

r      Bilaga

beslutas av n

ä

mnden samt att n

ä

mnden bemyndigas

ö

verf

ö

ra medel h

ä

rav till st

ö

d till export av sill/str

ö

mming till statshandelsl

ä

nder,

7.     att n

ä

mnden bemyndigas utbetala 48 milj kr till

Svensk Fisk att disponeras av f

ö

reningen f

ö

r

 kostnader f

ö

r prisregleringen,

8.

att n

ä

mnden bemyndigas medge Svensk Fisk att, ut

ö

ver medel som utbetalas av n

ä

mnden, disponera de r

ä

nteint

ä

kter som uppkommer hos f

ö

reningen samt, om erforderligt, hos f

ö

reningen-beh

å

llna medel f

ö

r kostnader f

ö

r prisregleringen och f

ö

r Svensk Fisks administration inkl marknads­fr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder och upplysningsverksamhet,

9.

att n

ä

mnden bemyndigas medge att medel ut

ö

ver vad som ovan f

ö

reslagits f

å

r anv

ä

ndas f

ö

r 

ö

verskottshantering efter pr

ö

vning av n

ä

mnden,

10.

att n

ä

mnden bemyndigas meddela n

ä

rmare best

ä

m­melser om pristill

ä

gg och 

ö

verskottshantering,

11.

att n

ä

mnden bemyndigas bestrida kostnaderna f

ö

r fiskarenas trygghetsf

ö

rs

ä

kring,

12.

att n

ä

mnden bemyndigas till Sveriges Fiskares Riksf

ö

rbund utbetala 0,5 milj kr f

ö

r t

ä

ckande av f

ö

rbundets f

ö

rhandlingskostnader,

13.

att n

ä

mnden bemyndigas till fiskeristyrelsen utbetala h

ö

gst 5 milj kr f

ö

r uts

ä

ttning av fisk,

14.

att n

ä

mnden bemyndigas till Swefisk ek f

ö

r utbetala h

ö

gst 2 milj kr f

ö

r marknadsf

ö

rings­

å

tg

ä

rder,

15.

att n

ä

mnden bemyndigas att utforma de n

ä

rmare reglerna f

ö

r konsuraentfr

ä

rajande 

å

tg

ä

rder och att bestrida kostnaderna f

ö

r dessa med, dels anslaget belopp ora 15 milj kr f

ö

r innevarande budget

å

r, dels ytterligare 15 milj kr i enlighet med vad som ovan f

ö

reslagits,

16.

att i f

ö

rekommande fall h

ö

gst 1 milj kr av de fettvaruavgifter som tas ut vid h

ä

rdning av sillolja av inhemskt ursprung, med avdrag f

ö

r vad som kan ber

ä

knas

å

terbetalas vid export, 

ö

verf

ö

rs till prisregleringskassan f

ö

r fisk,

17.

att n

ä

mnden bemyndigas utbetala pristill

ä

gg 

ä

ven vid landningar utomlands om dessa har f

ö

ranletts av ishinder,

33

Detta 

ä

rende har p

å

f

ö

redragning av avdelningschefen       Prop. 1987/88:117 

Ö

jeheim avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna      Bilaga Alamaa,[REDACTED_EFTERNAMN], Brangmo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel. D

ä

rvid har 

ä

ven avdelningschefen Sj

ö

berg n

ä

rvarit. I 

ä

rendets behandling har 

ä

ven deltagit tf avdelningsdirek­t

ö

ren Sten.  1

ivuft ;tJA

Ingvar Lindstr

ö

m

,2 

' ' 

Per-G

ö

ran 

Ö

jeheim

34

Prop. 1987/88: 117 Bilaga

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND                     1988-02-11              BILAGA  1

FISKSEKTIONEN                                                                               TILL DNR

fPF'J-02-JSJ

402-170/88

UPPGIFTER R

Ö

RANDE NORMPRISSYSTEMET (ENLIGT SVENSK FISKS STATISTIK) SAMT REGLERINGSEKONOMIN

TABELL  1      FASTST

Ä

LLD OCH UTNYTTJAD NORMKVANTITET.   ILANIF

Ö

RD OCH F

Ö

RS

Å

LD SAMT

TOTALT ILANDFDRD KVANTITET FOR SILL/STROHHINC.   TON

1983/84  1984/85  1985/86  1986/87  1987/88

Fastst

ä

lld normkvantitet     83,000   80 000   76 000   73 000   60 000 Utnyttjad normkvantitet      

11 

291   77 395   69 594   55 726

Ilandf

ö

rt och f

ö

rs

å

lt       84 358   87 455   69 807   55 726

Totalt ilandf

ö

rt

-

i Sverige

97 400   93 300   79 600   64 900

-

i Sverige och utlandet    112 700  114 700   93 100'

1.

Pristill

ä

ggsber

ä

ttigad kvantitet.

2.

Kvantitet som varit pristill

ä

ggsber

ä

ttigad om ej normkvantitet satt tak.

3.

Inkl "

ö

verskott", dvs kvantitetei som inte kunnat s

ä

ljas till minst l

ä

gstapriser. samt ej licensierade fiskares f

å

ngster. (SCB:s statistik.)

4.  Utlandslandningar saknas f

ö

r 1986/87.

TABELL 2       PRISTILL

Ä

GGSBER

Ä

TTIGADE KVANTITETER.   TON

1983/84   1984/85   1935/86  1986/87

Sill/str

ö

mming, stor

36

736

31

020

27

333

16 616

Sill/str

ö

mming, liten

40

555

46

375

42

261

39 110

Torsk

49

411

46

075

43

538 

' 39 291

Ö

vriggrupp I 

ö

vriggrupp 

II 

Ö

vriggrupp III 

Ö

vriggrupp 

IV

820

1

422

1

289

1 393

2

364

2

208

2

321

1 679

523

518

427

338

114

67

133

73

Makrill

741

827

524

465

Kokr

ä

ka

537

515

671

689

R

å

r

ä

ka

242

731

889

616

Storbackel

å

nga S

ö

tvattenfisk I

113

75

83

18

941

965

838

813

S

ö

tvattenfisk 11

625

603

537

547

1.

Grasej, vitling, sandsk

ä

dda och pigghaj.

2.

Kolja, r

ö

dsp

ä

tta, havskatt och lyrtorsk:

3.

Kummel, r

ö

dtunga octi bergtunga.

4.

Lubb, skrubba och horng

ä

dda.

5.

G

ä

dda, gos och sik samt fr o m 1984/85 rensad och fl

å

dd lake.

6.

Abborre, sikl

ö

ja samt tom 1983/84 lake resp fr o m 1984/85 annan lake.

35

Prop, 1987/88:117 Bilaga

TABELL 

3       NORMPRISER SAMT BER

Ä

KNADE GENOMSNITTLIGA J

Ä

NFORELSEPRISER OCH

PRISTILL

Ä

GG. KR/KG

1983/84      1984/85      1985/86      1986/87      1987/88

Sill/str

ö

mming, stor Sill/str

ö

mming, liten Torsk

-

1 juli - 31 deceraber

-

1 januari - 30 juni Kokr

ä

ka 

ö

vriggrupp I 

Ö

vriggrupp 

II 

ö

vriggrupp III 

ö

vriggrupp 

IV

NORMPKISER

2,98

3,01

3,06

3,17

3,17

2,31

2,34

2,38

2,46

2,46

4,27

 4,58

4,83

5,22

6,00-7,20'

4,38

4,62

. 4,99

5,50-6,70

32,85

35,00

5,70

6,27

6,61

6,97

6,97

7,10

7,81

8,24

8,69

 8,69

14,08

15,49

16,35

17,25

17,25

2,85

3,14

3,31

3,49

3,49

J

Ä

MF

Ö

RELSEPRISEk

Sill/str

ö

mming

stor

2,04

1,90

2,09

2,39

Sill/str

ö

mming,

liten

1,53

1,32

1,45

1,54

Torsk

4,32

4,46

5,94

6,80

- 1 juli - 31 december

4,43

5,53

7,04

- 1 januari - 30 juni

4,47

6,17

6,71

Kokr

ä

ka

46,02

48,05.

44,38

49,19

ö

vriggrupp I 

ö

vriggrupp 

II 

Ö

vriggrupp III 

Ö

vriggrupp 

IV

4,13

3,94

5,01

5,77

6,49

7,30

7,99

9,36

10,11

11,07

15,11

20,67

2,26

3,03

3,76

4,17

PRISTILL

Ä

GG

Sill/str

ö

mming,

stor

0,66

0,73

0,63

0,51

Sill/str

ö

mming,

liten

0,55

0,67

0,61

0,60

Torsk

0,04

0,05

-

-

- 1 juli - 31 december

0,11

-

-

- 1 januari - 30 juni

0,02

-

-

Kokr

ä

ka

-

-

Ö

vriggrupp I 

Ö

vriggrupp 

II 

Ö

vriggrupp IIJ 

Ö

vriggrupp 

IV

1,18

1,87

1,25

1,09

0,50

0,47

0,52

0,25

2,98

3,60

1,36

0,03

0,47

0,17

0,02

0,01

1.

Kokr

ä

ka 

å

s

ä

tts ej normpris fr o m 1985/86, se 

ä

ven tabell 5.

2.

Grasej, vitling, sandsk

ä

dda och pigghaj,

3.

Kolja, r

ö

dsp

ä

tta, havskatt och lyrtorsk,

4.

Kummel, r

ö

dtunga och bergtunga.

5.

Lubb, skrubba och horng

ä

dda.

6.

Nedre resp 

ö

vre prisgr

ä

ns.

7.

Baserade p

å

 uppgifter fr

å

n de st

ö

rre f

ö

rstahandsmottagarna. V

ä

gda medeltal av m

å

nadsuppgifter. F

ö

r "

ö

vriggrupperna" p

å

verkas v

ä

rdena av 

ä

ndrade kvantiteter f

ö

r ing

å

ende fiskslag och 

ä

r s

å

ledes inte enbart uttryck f

ö

r pris

ä

ndringar.

36

Prop. 1987/88:117 Bilaga

TABELL 4       PROCENTSATS AV SKILLNADEN MELLAN NORMPRIS OCH J

Ä

HFORELSEPRIS

MED

VILKEN PRISTILL

Ä

GG UTG

Å

R

1983/84   1904/85   1985/86  1986/87   1987/88

Sill

1

Torsk

ö

vriga'

70

65

65

65

75

75

75

75

75

75

75

80

80

80

80

1. 

ö

vriggrupp I - 

IV 

samt tom 1984/85 

ä

ven kokr

ä

ka

r/\B

£

LL 5,

J

Ä

NFORELSEPRISER OCH FASTA PRISTILL

Ä

GG.  KR/KG

1983/84   1984/85   1985/86   1986/87   1987/88

J

Ä

MF

Ö

RELSEPRISEK

Makrill Kokr

ä

ka R

å

r

ä

ka

Storbackel

å

nga , S

ö

tvattenfisk I s

ö

tvattenfisk

II

6,23

6,94

5, 17

7,95

46,02

48,05

44,38

49,19

12,07

9,73

9,79

14,22

10,06

11,93

12,54

13,63

3,19

3,95

4,37

4,22

FASTA PRISTILL

Ä

GG

Makrill

Garnmakrill

Ö

vrig makrill

Kokr

ä

ka

R

å

r

ä

ka

Storbackel

å

nga

-

med huvud

-

utan huvud S

ö

tvattensfisk I S

ö

tvattensfisk

II

0,60

0,7

0,75

0,70

1,90

0,90

2,00

2,00

2,00

1,75

1,75

1,85

1,85

1,85

1,62

1,70

1,80

1,80

1,80

1,90

2,00

2,10

2,10

2,10

1,63

1,70

1,80

1,80

1,95

1,16

1,25

1,35

1,35

1,55

I.Tom 1984/85 

å

sattes kokraka normpris, se 

ä

ven tabell 2.

2.

G

ä

dda, g

ö

s och sik samt fr o m 1984/85 rensad och fl

å

dd lake.

3.

Abborre, sikl

ö

ja samt tom 1983/84 lake resp fr o m 1984/85 annan lake.

4.

F

ö

r s

ö

tvattensfisk

ä

r underlaget f

ö

r ber

ä

knade jamf

ö

relsepriser begr

ä

nsat.

37

Prop. 1987/88:117 Bilaga

TABELL 6

REGLERINGSEKONOMIN 1983/84 -1986/87 SAMT PROGNOS FOR 1987/88 OCH

1988/89. MILJ KR

1983/84  1984/85  1985/86  1986/87  1987/88  1988/89

prognos prognos

42,4

57,7

68,9

69,0

77,9

57,4

66,4

59,6

   75,8

89,8

100,6

85,2

92,9

91,5

90,5

60,7

66,5

71,6

74,6

75,0

1,2

1,5

3,9

2,6

1,5

6,6

8,9

9,2

7,2

7,0

7,1

8,3

8,2

7,1

7,0

25,0

-

-

-

76,3

80,8

76,6

68,6

(115,1.)

52,5

60,4

46,4

34,0

(34,0)

46,6

52,5

43,0

32,0

(32,0)

2,1

2,3

-

-

-

3,8

5,6

3,4

2,0

(2,0)

3,3

4,4

5,8

5,1

(6,0)

0,4

0,6

0,4

0,4

-

-

1,3

1,4

0,4

1,3

1,7

1, 1

0,2

0,1

0,2

0,0

2,3

2,4

2,2

2,2

_

-

-

-

(4,0)

-

-

-

-

(10,0)

-

-

-

-

(5,0)

ING BEH

Å

LLNING

99,8   124,1    128,5   144.8   167,7   (143,1)

Prisregi.kassan Konj.utj.fonden

INT

Ä

KTER

Prisregi.av ra ra Utf

ö

rselavg R

ä

nta kassan R

ä

nta fonden Budgetmedel

UTGIFTER

R

ö

rliga pristill

ä

gg

-

sill/str

ö

mming

-

torsk

-

ö

vriga

Fasta pristill

ä

gg

-

makrill -. kokr

ä

ka

-

r

å

r

ä

ka

-

l

å

nga

-

s

ö

tvattensfisk

Regionala pristill

ä

gg Pristill. statshand. exp Pristill. fodersill

-

-

0,3

-

-

1,1

0,5

0,9

1,0

(0,2

5,1

1,9

6,4

6,5

(14,0

4,4

4,4

5,4

6,6

7,8

3,0

2,2

3,4

5,1

4,9

-

-

1,0

3,0

-

-

-

-

0,2

0,7

0,7

0,8

0,8

1,1

6,2

6,3

7,2

8,5

9,9

-

-

-

-

15,0

124,1

128,5

144,8

167,7

(143,1

Resterande pristill

ä

gg fr

å

n tidigare 

å

r

Reg. fraktst

ö

d m m

Ö

verskottshantering Trygghetsf

ö

rs

ä

kring

Uts

ä

ttning

Samordning/Swefisk

Exportr

å

det

JNs uppb

ö

rdskostn ra m

Svensk fisk adm

Konsum.framj.

å

tg.

UTG

Å

ENDE BEH

Å

LLNING       ____    ______    ____________________ 

38

Bilagal    

Prop. 1987/88:117 Bilaga

Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation med synpunkter p

å

 medel till

uts

ä

ttning av lax__________________________________ 

Sveriges Fiskares Riksf

ö

rbund (SFR) har i 

å

rets prisf

ö

r­handlingar f

ö

reslagit nedanst

å

ende belopp och f

ö

rdelning n

ä

r det g

ä

ller uts

ä

ttning av fisk. Dessa belopp har god­k

ä

nts s

å

v

ä

l av de b

å

da delegationerna som fiskeristyrelsen.

Al, ost- och v

ä

stkusten

0,7

Al, v

ä

stkusten

0,2

R

ö

dsp

ä

tta och torsk, v

ä

stkusten

0,1

Insj

ö

ar

3,3

Sumraa

4,3

I f

ö

rhandlingsuppdraget anges att en s

ä

rskild medelsram skall ber

ä

knas f

ö

r s k f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax. Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation har hela tiden st

ä

llt sig negativ till att prisregleringsmedel anv

ä

ndes f

ö

r denna typ av uts

ä

ttning. Anledningen h

ä

rtill 

ä

r att id

é

n uppfanns i samband med den laxutredning som p

å

 sin tid gjordes av d

å

varande generaldirekt

ö

ren i fiskeristyrelsen och hade som m

å

l att stoppa yrkesfisket efter lax till havs. Pet andra var att metoden var alldeles f

ö

r dyr i f

ö

rh

å

llande till effekten och att f

ö

rs

ö

k av detta slag skall bekostas av andra medel och ha andra syften.

SFR 

ä

r dock inte motst

å

ndare till uts

ä

ttning av fisk vilket f

ö

rslagen ovan visar.

Fiskeristyrelsen tycks nu efter l

å

ng tid ha insett att uts

ä

ttningen enligt s k delayed release b

ö

r avbrytas och delar s

å

vitt vi kan bed

ö

ma v

å

r uppfattning.

Vi anser dock att den b

ö

r nedtrappas kraftigare och f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att 0,2 Mkr anv

ä

ndes f

ö

r n

ä

mnda metod och att ist

ä

llet 0,4 Mkr anv

ä

ndes f

ö

r att uts

ä

tta laxsmolt enligt den metod som till

ä

mpats tidigare och som med framg

å

ng anv

ä

nts i s

å

v

ä

l Sverige som Finland under m

å

nga 

å

r.

39

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

Bilaga 3  Prop. 1987/88: 117

Fisksektionen

Bilaga

(PF1-12-RS)

Samr

å

dsyttrande fr

å

n Fiskeristyrelsen vad g

ä

ller

uts

ä

ttning av lax 1988/89___________________ 

I Fiskeristyrelsens samr

å

dsyttrande 1988-01-18 till statens jordbruksn

ä

mnd, anf

ö

rs f

ö

ljande vad g

ä

ller uts

ä

ttning av lax.

"SFR avstyrker att prisregleringsmedel anv

ä

nds till f

ö

rs

ö

k med f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax. Styrelsen f

ö

resl

å

r att 600 000 kr anvisas f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l till kompletterande f

ö

rs

ö

k och utv

ä

rdering f

ö

r det 4:e 

å

ret av den 5:

å

riga f

ö

rs

ö

ksperioden. Avsikten med f

ö

rs

ö

ket 

ä

r ej att minska det svenska yrkesfisket utan att utveckla det, men inom andra geografiska omr

å

den. Detta kan ocks

å

 vara ett s

ä

tt att undvika en minskning, som kan bli f

ö

ljden av att naturbest

å

nden av lax m

å

ste skyddas. F

ö

rs

ö

ken med f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning

ä

r ocks

å

 av stort v

ä

rde f

ö

r utveckling generellt av tekniken f

ö

r utplantering av lax. Styrelsen tillstyrker ocks

å

 att 600 000 kr anv

ä

nds f

ö

r utplantering av lax f

ö

r 

Ö

stersj

ö

n ut

ö

ver f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning."

Enligt senare uppgift fr

å

n Fiskeristyrelsen (avdelnings­direkt

ö

r Bo Holmberg) prioriterar styrelsen f

ö

rdr

ö

jd ut­s

ä

ttning framf

ö

r annan form av laxuts

ä

ttning vid begr

ä

nad tillg

å

ng p

å

 medel.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1988                                                                                                                       40