Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majtts proposition nr 72 år 1973

Prop. 1973:72

Nr 72

Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom eller gruva eller aktier i vissa bolag, m. m.; given Stockholms slott den 16 mars 1973.

Kungl. Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden, föreslå riksdagen att bifalla de förslag om vars aviåtande till riksdagen föredraganden hemställt.

GUSTAF ADOLF

CARL[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåU

I propositionen föreslås ändringar i 1916 års lag ora vissa inskränk­ningar i rätten att förvärva fast egendora ra, ra. Ändringarna innebär bl. a. att Kungl. Maj:t får möjhghet alt vägra bolag tillstånd att upphäva eller ändra s. k. utlännlngsklausul i bolagsordningen, ora det strider raot väsentliga allraänna intressen att aktiema i bolaget förvärvas av ut­länning eller utlandsdominerat företag. Detta skall i fortsättningen gälla oberoende av ora bolaget äger fast egendora eller inte.

1    Riksdagen 1973.1 saml Nr 72

Prop. 1973: 72

1    Förslag till

Lag om ändring i lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom eller gruva eller aktier i vissa bolag

Härigenora förordnas i fråga ora lagen (1916: 156) ora vissa inskränk­ningar i rätten att förvärva fast egendom eller grava eller aktier i vissa bolag,

dels alt rubriken till lagen samt 2 och 18 §§ skall ha nedan angivna lydelse,

dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 5 a §, av nedan angivna lydelse.

Lag om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. m.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2§i

Svenskt handelsbolag, vari fin-

Svenskt handelsbolag, vari fin­

nes utländsk bolagsman, svenskt

nes bolagsman för vilken de i

aktiebolag, vars akliebrev må stal-

denna lag föreskrivna inskränk-

las till innehavaren, eller svensk

ningarna i rätlen all förvärva fast

ekonoraisk förening raå ej här i ri-

egendom gälla, svenskt aktiebolag,

ket förvärva fast egendora, inrauta

vars aktiebrev raå ställas till inne-

raineralfyndighet, förvärva eller

havaren, eller svensk ekonomisk

bearbeta inmutad raineralfyndig-

förening raå ej här i riket förvärva

het eUer idka gruvdrift, utan alt

fast egendom, inmuta mineralfyn-

Konungen för särskilt fall givit

dighet, förvärva eller bearbeta in-

bolaget eller föreningen tillstånd

mutad mineralfyndighet eller idka

därtill.

gruvdrift, utan att Konungen för

särskilt fall givit bolaget eller för­eningen tillstånd därtill.

Samma lag vare i fråga om svenskt aktiebolag vars aktiebrev skola vara ställda till viss raan, ora icke i bolagsordningen intagits förbehåll sora nedan sägs. Genora sådant förbehåll skall, där det ej innefattar strängare föreskrifter, bestämraas att allenast viss del, vid varje tid raindre än en feratedel, av bolagets akiier eller, om akiier raed olika röstvärde finnas, allenast så raånga akiier, att de vid varje tid raotsvara viss del, raindre än två femtedelar, av hela aktiekapitalet och tillika rös­tetalet för dem utgör viss del, vid varje tid raindre än en feratedel, av röstetalet för bolagets samtliga aktier, må genom teckning eller överlå­telse förvärvas av utländsk raedborgare, sarafällighet eller stiftelse, av svenskt handelsbolag vari finnes utländsk bolagsraan, av svensk ekono­raisk förening, av svenskt aktiebolag vars aktiebrev raå ställas till inne­havaren, eller av annat svenskt aktiebolag i vars bolagsordning ej inta­gits förbehåll sora nu är sagt; dock att utan hinder av förbehållet aktier raå förvärvas av svenskt bolag eller svensk förening sora avses i 18 §.

1 Senaste lydelse 1967: 266.

Prop. 1973: 72

Nuvarande lydelse

Ändring av bolagsordning, i vad den innefattar förbehåll, varora i andra stycket är stadgat, må ej vidtagas utan medgivande av Ko­nungen eller myndighet som Ko­nungen bestäraraer.

Föreslagen lydelse

Ändring av bolagsordning, i vad den innefattar förbehåll, varom i andra stycket är stadgat, raå ej vidtagas utan medgivande av Ko­nungen eller rayndighet sora Ko­nungen bestämmer. Sådant medgi­vande skall ej lämnas om det stri­der mot väsentligt allmänt intres­se all bolagels aktier förvärvas av rättssubjekt för vilket de i denna lag föreskrivna inskränkningarna i rätlen alt förvärva fast egendom gälla.

5a§

Vill någon för vilken enligt den­na lag gäller inskränkning i rätlen att förvärva fast egendom förvär­va rörelse, som drives i riket, eller del av sådan rörelse av någon för vilken sådan inskränkning ej gäl­ler, skall förvärvet för att bli gäl­lande godkännas av Konungen el­ler myndighet som Konungen be­stämmer.

Bestämmelserna i första stycket äga motsvarande tillämpning i frå­ga om förvärv av nyttjanderätt till rörelse eller del därav.

Ansökan om tillstånd enligt denna paragraf göres skriftligen hos länsstyrelsen i det län där rö­relsen huvudsakligen drives. Läns­styrelsen skall insända handling­arna i ärendet med eget utlåtande till Konungen eller myndighet som Konimgen bestämmer.

18 §2

De i denna lag föreskrivna in­skränkningarna i rätten att för­värva fast egendora eller inmutad raineralfyndighet eller gravlägen­het skola ej tillärapas på förvärv genom bodelning, arv, testamente eller fusion enligt 174 § lagen den 14 september 1944 (nr 705) om aktiebolag.

' Senaste lydelse 1967: 266.

De i denna lag föreskrivna in­skränkningarna i rätten alt för­värva fast egendora, rörelse eller del av rörelse, inrautad raineral­fyndighet eller gruvlägenhet skola ej tillärapas på förvärv genora bo­delning, arv, lestaraente eller fu­sion enUgt 174 § lagen den 14 sep­teraber 1944 (nr 705) ora aktiebo­lag.

Prop. 1973: 72

Nuvarande lydelse

Vad denna lag innehåller ora inskränkning i rätten för bolag el­ler förening att förvärva fast egen­dom, inmuta mineralfyndighet, förvärva eller bearbeta inrautad mineralfyndighet eller idka grav­drift, så ock att förvärva aktier i vissa bolag skaU, såvitt angår svenskt bolag eller svensk för­ening, icke tillämpas i avseende å

a)

bankaktiebolag, järnkonto­ret, sparbank, centralkassa för jordbrukskredit, försäkringsbolag, sjukkassa, understödsförening el­ler annan försäkringsförening, ak­tiebolag eller förening, sora erhål­lit statslån från egnaheraslånefon-den eller sarabruksförening;

b)

förening raed huvudsakligt ändaraål att fräraja medleramar­nas ekonoraiska intressen genom att anskaffa livsmedel eller andra förnödenheter åt raedleraraama, avsätta alster av raedleraraarnas verksarahet, bereda bosläder åt medlemmarna eUer anskaffa lån åt medleraraarna; eller

c)

förening som utgör samraan- ' slutning av föreningar, vilka äro undantagna   från   lagens   tillämp­ning.

Föreslågen lydelse

Vad denna lag innehåller öra inskränkning i rätten för bolag el­ler förening att förvärva fast egen­dom, rörelse eller dd av rörelse, inmuta mineralfyndighet, förvärva eUer bearbeta inmutad mineral-fyndighet eller idka gruvdrift, så ock att förvärva aktier i vissa bo­lag skaU, såvitt angår svenskt bo­lag eller svensk förening, icke till-lämpas i avseende å

a)

bankaktiebolag, järnkonto­ret, sparbank, centralkassa för jordbrukskredit, försäkringsbolag, sjukkassa, understödsförening el­ler annan försäkringsförening, ak­tiebolag eller förening, sora erhål­lit statslån från egnahemslånefon­den eller sambruksförening;

b)

förening raed huvudsakligt ändaraål att fräraja medlemmar­nas ekonomiska intressen genora att anskaffa livsraedel eller andra förnödenheter åt raedleraraama, avsätta alster av raedleraraarnas verksarahet, bereda bostäder åt raedleraraama eller anskaffa lån åt raedleraraama; eller

c)

förening som utgör sararaan­slulning av föreningar, vilka äro undantagna från lagens tillämp­ning.

Denna lag träder i kraft dagen efler den, då lagen enUgt därå med­delad uppgift utkorarait från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1973: 72

2    Fiirslag till

Lag om ändring i lagen (1968: 557) om rätt för utlänning och utländskt företag att sluta svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag

Härigenom förordnas, att lagen (1968: 557) om rätt för utlänning och utiändskt företag att sluta svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag skall ha nedan angivna lydelse.

Lag om vissa inskränkningar i rätten att sluta svenskt handelsbolag m.m.

Nuvarande lydelse

Utlänning eUer utiändskt före­tag får icke sluta svenskt handels­bolag eller ingå i sådant bolag utan tUlstånd av Konungen eller myndighet som Konungen bestära­mer. Med utländskt företag förstås i denna lag juridisk person, som är bildad enligt lagen i främraande stat.

Tillstånd får meddelas endast om avtal finns, enligt vilket bola­get skall anses slutet eller inträde medgivet i och raed att tillstånd meddelas.

Från skyldighet att söka till­stånd får Konungen medge un­dantag som är påkallat med hän­syn till överenskommelse med främmande stat.

Föreslagen lydelse

1 §

Utlänning eUer utländskt före­tag får icke sluta svenskt handels­bolag eller ingå i sådant bolag utan tiUstånd av Konungen eUer myndighet sora Konungen bestära­raer. Med utländskt företag förstås i denna lag juridisk person, som är bildad enligt lagen i frärhraande stat.

TiUstånd får meddelas endast om avtal finns, enligt vUket bola­get skall anses slutet eller inträde raedgivet i och raed att tiUstånd raeddelas.

Från skyldighet att söka till­stånd får Konungen medge un­dantag sora är påkallat raed hän­syn till överenskoraraelse med fräraraande stat.

2

§

Bestämmelserna i 1 § gäller i lillämpliga delar, om svensk juri­disk person, för vilken enligt lagen (1916:156) om vissa inskränk­ningar i rätten alt förvärva fast egendom m. m. gäller inskränk­ning i rätlen att förvärva fast egen­dom, vill sluta svenskt handelsbo­lag eller ingå i sådant bolag.

3

§

Avtal i strid mot denna lag är ogiltigt.

Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå raed-delad uppgift utkorarait från trycket i Svensk författnragssamling.

Prop. 1973: 72

Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 16 mars 1973.

Närvarande: Statsrainislern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], CARLS­SON.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anraäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledaraöter fråga om ändring i lagen (1916:156) om vissa in­skränkningar i rätlen att förvärva fast egendom eller gruva eller aktier i vissa bolag, m. m. och anför.

De utiändska företagens etableringspolitUc och verksamhet i allraän­het i vårt land har sedan en längre tid varit föreraål för uppmärksarahet i den politiska debatten. Debatten har förts raot bakgrund av att expan­sionen i utlandsinvesteringar har varit stark under 1960-talet. Värdet av utländska direktinvesteringar i Sverige har sålunda raer än feradubb-lats under 1960-talet och ökat från 134 raUj. kr. år 1960 till 779 railj. kr. år 1970. För tiden därefter uppvisar dock de utländska dlrektinvesle-ringama i Sverige en vikande tendens.

Ar 1965 sysselsattes i Sverige närmare 68 000 personer av utländska företag, dvs. av bolag vars aktiekapital till minst 25 % ägs av företag i utiandet. De utländska företagen hade tillgångar till ett bokfört värde av 7 756 milj. kr. och en orasättning av 10 665 raUj. kr. Antalet anställda motsvarade 4,4 % av det totala antalet anställda i svenska industri- och handelsföretag. Ar 1970 fanns omkring 800 rörelsedrivande utiändska företag i landet. Orakring 200 av dessa bedrev industriell verksamhet medan övriga 600 utgjorde försäljnings- och serviceföretag. Antalet an­ställda i företagen uppgick liU närmare 100 000 personer. Företagen hade tillgångar till ett bokfört värde av 14 993 milj. kr. samt en orasätt­ning av 21 426 raUj. kr. Antalet anställda raotsvarade 6,2 % av det to­tala antalet anställda i svenska industri- och handelsföretag. Orakring två tredjedelar av sysselsättningstUlväxten i de utiändska företagen hän­förde sig till företag sora drev industriell verksarahet. Inora denna grupp av företag koncentrerades de utländska intressena till verkstadsindustrin (metallvaru-, maskin-, elektro- och instramentindustrin), den keraiska industrin och livsraedelsinduslrin. Dessa branscher svarade år 1970 för omkring 77 % av såväl sysselsättningen som omsättningen och tillgång­arna inom den utlandsdominerade industrisektorn. Orakring 35 % av antalet sysselsatta i de utländska företagen inora denna industrisektor

Prop. 1973: 72

7

var år 1970 anställda i företag kontrollerade av intressenter i EFTA-län­derna, omkring 28 % i företag kontrollerade av intressenter i EG-län­derna och ungefär 35 % i förelag kontrollerade av intressenter i USA.

Antalet sysselsatta hos utländska förelag från USA ökade kraftigt un­der slutet av 1960-talet. Ar 1965 sysselsatte USA-förelagen drygt 14 500 personer mot drygt 22 500 personer år 1970, vilket raotsvarar en ökning raed 55 %. Motsvarande ökning för företag från EFTA-länderna ut­gjorde 19 %. Under perioden 19651970 expanderade USA-förelagen kraftigt inte bara beträffande antalet anställda utan även beträffande orasättningen, tiUgångarna och antalet företag. Ungefär 40 % av de ut­ländska företagens förvärv av svenska förelag under 1960-talet torde utgöras av förvärv sora gjorts av företag i USA. Totalt sett svarade de utiändska dotterföretagen för drygt 6,5 % av total produktion i svensk industri år 1970 raot drygt 4 % år 1965.

Ett utiändskt övertagande av svenskt förelag skulle kunna gälla ett företag som det från allraän synpunkt är angeläget alt behålla under svensk kontroll. Vi har idag en lagstiftning ora etableringskontroll sora kan användas för att skydda svenska intressen i vissa sådana fall. Jag syftar på lagen (1916: 156) ora vissa inskränkningar i rätlen att förvärva fast egendora eller grava eller aktier i vissa bolag (1916 års lag).

1916 års lag innebär huvudsakligen följande. Utländska raedborgare får förvärva fast egendom eller gruva eller idka gruvdrift bara efter sär­skUt tillstånd sora raeddelas av Kungl. Maj:t eller rayndighet sora Kungl. Maj:t bestämmer. Med utländsk raedborgare järaställs i lagen utiändska bolag, föreningar, andra sarafälligheter och stiftelser. Enligt 2 § första stycket får inte heller svenskt handelsbolag raed utländsk bolagsraan, svenskt aktiebolag vars akliebrev får ställas till innehavaren eller svensk ekonomisk förening förvärva fast egendom eller gruva eller idka gruv­drift utan tiUstånd i varje särskUt fall. Detsararaa gäller enligt 2 § andra stycket i fråga ora svenskt aktiebolag vars aktiebrev skall ställas till viss raan. Sådant bolag kan eraellertid undgå tillståndsplikten genora att visst förbehåll, s. k. utlänningsklausul, tas in i bolagsordningen. Klausulen skall gå ut på att utländska rättssubjekt eller tillståndsplikliga svenska rättssubjekt genom teckning eller överlåtelse bara får förvärva en mindre del av bolagets aktier, näraligen vid varje tidpunkt raindre än 20 % av röstetalet för bolagets saratliga aktier och raindre än 40 % av bolagets hela aktiekapital.

Innehåller bolagsordningen sådan utlänningsklausul eller strängare föreskrifter får klausulen enligt 2 § tredje stycket inte ändras ulan raedgivande av Kungl. Maj:t eUer rayndighet sora Kungl. Maj:t bestära­raer. Förvärv av aktie sora sker i strid raot klausulen är ogiltigt.

Lagen innehåller vissa undantagsbestämraelser från de nu återgivna huvudreglerna. Sålunda får svenska bolag och föreningar utan hinder av besläraraelserna i 2 § förvärva hus, torat, upplagsplats, raindre stenbrott.

Prop. 1973: 72

8

raindre grus- eller lertag, raindre vattenfall, raindre torvraosse eller lik­nande, ora egendoraen efler särskild prövning anses behövlig för bola­gets eUer föreningens verksarahet. Lagen är inte tilläraplig på förvärv genora arv, bodelning, testamente eller fusion enligt 174 § lagen (1944: 705) ora aktiebolag. Den gäller inte heller för vissa särskilt an­givna rättssubjekt, bl. a. banker och försäkringsbolag. Delta senare un­dantag skall ses raot bakgrund av att bank- och försäkringslagstiftningen innehåller bestäraraelser som innebär att banker och försäkringsbolag raåste vara svenskdominerade.

I förarbetena tiU 1916 års lag sägs lagens syfte vara att genora kon­trollåtgärder skydda landets raest värdefulla naturtillgångar skogar, raalraer och vattenkraft raot utländsk exploatering raen däreraot inte att i allraänhet hindra bolag raed utiändsk delägare all driva verksara­het här i riket och förvärva den fasta egendora som behövs för verksam­heten. Den nuvarande ordningen torde alltså innebära att beslärarael­serna i 1916 års lag inte utgör något hinder för ett utländskt företag att förvärva ett svenskt företag sora saknar betydande naturtillgångar. Ora ett sådant svenskt företag har utlännlngsklausul i bolagsordningen, torde företaget ha en ovUlkorlig rätt alt slopa klausulen.

Med den struktur svensk industri hade vid tUlkorasten av 1916 års lag var det naturligt alt inrikta etableringskontrollen på skyddet av landets naturtillgångar. Utan tvivel finns det också idag ett intresse av att naturtillgångar som skogar, raalraer och vattenkraft inte i alltför stor utsträckning ägs av utländska raedborgare eller förelag. Svenska in­dustri- och handelsföretag har eraellertid andra tillgångar sora är lika värdefulla eller kanske ännu värdefullare. Jag tänker bl. a. på sådana tUlgångar som teknik, know-how, dyrbara maskiner, patent och varu-raärken. Det bör finnas legala möjligheter att slå vakt även om svenska företag sora inte har naturtillgångar. Detta gäller naturligtvis i synner­het när det är fråga ora företag sora på grand av sin storlek har särskild betydelse för landets ekonorai. Vi bör också kunna skydda oss t. ex. mot utländska uppköp av svenska företag i en bransch som redan förut har ett raycket starkt inslag av utländskt ägande. Lagens förarbeten ger eraellertid klart belägg för att oraständigheter av delta slag inte kan tillraälas betydelse vid den bedöraning sora skall göras enligt lagen i dess nuvarande utforraning. Bara ora förelaget saratidigt innehar fast egen­dora av betydande omfattning torde sarahället ha raöjlighet alt vid sin prövning av tillståndsfrågan utöva en effektiv kontroll över förvärv av företagel.

Sora fraragår av vad jag tidigare har sagt är det angeläget att frågan om tillstånd för utländska medborgare eller juridiska personer att för­värva svenskt företag kan prövas oberoende av om företaget i det en­skilda fallet förfogar över fast egendora. Lagen bör ge stöd för att för­hindra utländskt övertagande av svenska företag i sådana låt vara säll-

Prop. 1973: 72

9

synta fall, då övertagandet skulle vara oförenligt raed väsentliga in­heraska intressen.

Den dominerande företagsforraen inom svensk industri är aktiebola­get. Ett sätt att för aktiebolagens del få till stånd en fullständig etable­ringskontroll är att genomföra en ordning sora innebär att alla svenska aktiebolag tvingas att införa, utlänningsklausul i bolagsordningen raed raöjlighet dock för Kungl. Maj:t att raedge dispens. Delta skulle dock raedföra betydande praktiska svårigheter. På sikt erfordras under aUa förhållanden en allsidig översyn av 1916 års lag. En sådan översyn tar eraellertid avsevärd tid. Enligt min raening bör dock en väsentligt för­bättrad kontroll provisoriskt kunna åstadkoraraas på ett ganska enkelt säti.

Det stora flertalet svenskägda aktiebolag har utlänningsklausul, över 80 % av börsbolagen frånräknat börsnoterade bank- och försäkrings bolag och de bolag sora är upptagna på fondhandlarföreningens kurslista har utiänningsklausul. Stickprovskontroller bland övriga större bolag tyder på alt orakring 80 % av dera har utlänningsklausul. Det finns anledning alt anta att utlänningsklausul är rainst lika vanligt förekora­raande bland mindre bolag. Mot den bakgranden synes mig en proviso­risk lagstiftning kunna ulforraas så, att man vid prövning av ärenden om tillstånd att få upphäva eller ändra utlänningsklausul kan ta hänsyn till ora det strider mot allmänt intresse att tillståndet raeddelas, obero­ende av ora bolaget i fråga äger fast egendora. Därraed får raan till stånd en etableringskontroll sora täcker alla bolag sora f. n. har ut­länningsklausul. Och sådana bolag utgör, sora nyss framhölls, det över­vägande flertalet av samtliga bolag.

De erforderliga bestäraraelsema bör tas in i 19 16 års lag sora eti tUlägg tiU 2 § tredje stycket.

Den etableringskontroll sora åsyftas genora de nya bestäraraelsema i 2 § tredje stycket skulle eraellertid lätt kunna kringgås genom att ett bolag, sora har utlänningsklausul, överlåter sin rörelse till ett utiands-dorainerat svenskt bolag sora inte har utlännlngsklausul. Det finns därför behov av en bestäraraelse sora innebär alt förvärv av rörelse eller,del av rörelse från rättssubjekt, som fritt får förvärva fast egendom, för sin giltighet föratsätter tillstånd av Kungl, Maj:teUer myndighet sora Kungl, Maj:t bestäramer, TiUståndsplikten bör gälla så snart någon juridisk eUer fysisk person, som enligt lagen inte kan förvärva fast egendom utan till­stånd, vill förvärva rörelse eller del därav från någon som fritt kan för­värva fast egendora. Tillståndsplikt bör också föreligga vid upplåtelse raot nyttjanderätt. Det finns däreraot inte anledning att införa tillstånds­plikt ora överiålaren eller upplåtaren är ett tillståndspliktigt rätts­subjekt eftersom det då är fråga ora en rörelse som redan är eller utan svårighet kan komraa i utiändsk ägo.

Tillståndstvång bör endast föreligga ora rörelsen i fråga drivs i landet.

Prop. 1973: 72

10

Jag förordar alt i en ny paragraf, 5 a §, föreskrivs följande. Vill nå­gon för vilken enligt lagen gäller inskränkning i rätten att förvärva fast egendora förvärva rörelse, sora drivs i riket, eller del av sådan rörelse från rättssubjekt för vilket sådan inskränkning ej gäller, skall förvärvet för att bli gällande godkännas av Kungl. Maj:t eUer rayndighet sora Kungl. Maj:t bestäraraer. Detsararaa skall gälla i fråga om förvärv av nyttjanderätt tiU rörelse.

Till belysning av besläraraelsernas närraare innebörd kan anföras föl­jande. Bestämraelserna orafattar både rena industriföretag och tjänste­producerande företag eller serviceföretag, exerapelvis konsultbyråer särat varuhandelsföretag eller företag, sora bedriver försäljning av varor raen inte idkar industriell verksarahet. Förvärv av del av industriell verksam­het eller del av annan rörelsegren kräver också särskUt tillstånd. Med förvärv av del av industriell verksamhet eller rörelsegren avses förvärv av en eller flera enheter inora företaget. Överlåtelse av viss del av produktionen eller produktionsapparaten hör således hit. Ora före­taget exerapelvis inom sin verksamhet förfogar över avdelning eller enhet som bedriver forskning eller annan utvecklingsverksamhet eller sora sysslar raed alt utarbeta nya adrainistrativa ratiner för företaget, krävs särskUt tillstånd för överlåtelse av denna avdelning eller enhet. Överlåtelser av raaskiner o, dyl,, sora inte har saraband med överlåtelse av verksamheten, faller å andra sidan normalt utanför bestäraraelsemas tillärapningsoraråde, Ora anställd personal i företaget i saraband raed avvecklingen övergår i det förväirvande rättssubjektets tjänst, torde detta utgöra ett starkt stöd för att ett förvärv av verksaraheten föreligger i lagens raening.

Av den föreslagna nya 5 a § fraragår att tillståndspliktigt förvärv, sora ägt rum utan föreskrivet tUlstånd, inte är civilrättsligt gällande. För tydlighetens skull bör frarahållas att överlåtelse till person eller företag som enligt 1916 års lag har rätt att förvärva fast egendom utan tiUstånd inte är tUlståndspliktig, Om förvärvaren sålunda är ett svenskt aktiebo­lag som har utiänningsklausul fordras inte något tillstånd.

Vid förvärv av bolags rörelse i saraband raed en nyeraission där ap­porten utgörs av rörelse föreligger tillståndsplikt enligt 5 a §, ora övriga förutsättningar är uppfyllda, Ora någon skulle träffa avtal ora slutande av handelsbolag eller ingå i handelsbolag och därvid göra en insats i bo­laget, sora består av en rörelse sora avses i 5 a §, är det också för han­delsbolagets del fråga ora ett sådant förvärv sora kan vara tillstånds­pliktigt enligt 5 a §.

5 § innehåller f. n. bestäraraelser ora förfarandet i frågor ora tillstånd enligt lagen. Man bör införa raotsvarande föreskrifter beträffande förfa­randet vid ansökan ora godkännande av förvärv av rörelse. Jag före­slår att ansökan ora tillstånd till förvärv av rörelse inges till länsstyrelsen i det län där rörelsen huvudsakligen drivs. Liksom när det gäller till-

Prop. 1973:72

11

stånd till förvärv av fast egendom enligt 1 eller 2 § bör länsstyrelsen åläggas att insända handlingarna i ärendet med eget yttrande till den beslutande rayndigheten. Erforderliga föreskrifter ora förfarandet kan lärapligen införas i 5 a §,

De i lagen föreskrivna inskränkningarna i rätten att förvärva fast egendora skall enligt 18 § inte tillärapas på förvärv genora arv, bodel­ning, testamente eller fusion enligt 174 § aktiebolagslagen eller på för­värv som görs av vissa särskilt angivna rättssubjekt bl. a. banker och försäkringsbolag. De nu föreslagna inskränkningarna i rätten att för­värva rörelse enligt 5 a § bör inte heller tillärapas på dylika förvärv och rättssubjekt. 18 § bör järakas i enlighet härraed.

Jag vill slutligen också ta upp en annan fråga ora ändring i 1916 års lag. Enligt 2 § första stycket får svenskt handelsbolag raed utländsk bo­lagsraan förvärva fast egendora eller gruva bara efter särskilt tillstånd. Svenskt aktiebolag kan vara delägare i handelsbolag. Ora i ett sådant fall aktiebolaget i sin bolagsordning saknar utlänningsklausul, uppkoraraer fråga om detta förhållande medför att handelsbolaget måste erhålla sär­skilt tillstånd för att förvärva fast egendom. Svea hovrätt har i ett faU besvarat frågan jakande med hänvisning till grunderna för lagmraraet (SvJT 1971 rf s. 48). Frågan synes eraellertid aldrig ha avgjorts av högs­ta dorastolen. Eftersora jag i sak delar hovrättens raening, förordar jag att lagtexten i 2 § första stycket ges en lydelse av innebörd att svenskt handelsbolag raed bolagsraan för vilken de i lagen föreskrivna inskränk­ningarna att förvärva fast egendora gäller, får förvärva sådan egendora bara efter särskilt tillstånd. Härraed koraraer det klart att fraragå av lagtexten att ett sådant handelsbolag också orafattas av tillståndsplikten enligt 5 a § vid förvärv av rörelse.

Andelar i handelsbolag och lotter i koraraanditbolag kan överlåtas. Det torde knappast finnas något hinder för att andelarna eller lotterna förvärvas av aktiebolag, sora saknar utlänningsklausul i bolagsordning­en, i saraband raed alt aktiebolaget inträder sora bolagsraan i han­delsbolaget, även ora handelsbolaget eller koraraanditbolaget skulle äga fast egendora. Bestämraelserna i 1916 års lag kan därigenora kring­gås. Ett svenskt rättssubjekt, sora vill överlåta fast egendora till ut­ländskt rättssubjekt, har sålunda raöjlighet att föra över egendoraen till ett handelsbolag raed svenska bolagsraan, varefter det utiändska rätts­subjektet låter ett svenskt dotterbolag, sora saknar utlänningsklausul i bolagsordningen, ingå i handelsbolaget. Enligt min mening är det angelä­get att sådana kringgåenden av etableringsbestäraraelserna hindras. Det kan ske genora en ändring i lagen (196 8: 55 7) om rätt för utlänning och utländskt företag att sluta svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag.

Enligt första stycket i denna lag får utlänning eller utländskt förelag sluta svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag bara efter särskilt

Prop. 1973: 72

12

tiUstånd. Utländskt förelag i lagens mening är juridisk person som är bildad enligt lagen i främraande stat. Tillstånd läranas av Kungl. Maj:t eller rayndighet sora Kungl. Maj:t bestämraer. Tillstånd får enligt and­ra stycket meddelas bara om det finns avtal enligt vilket bolaget skall anses slutet eller inträde raedgett i och raed att tillstånd läranas. Kungl. Maj:t får enligt tredje stycket raedge undantag från skyldigheten att söka tillstånd, om det är påkallat med hänsyn till överenskoraraelse med främraande stat.

Lagen innebär att utlänningars och utiändska förelags etablering i landet i form av delägareskap i svenskt handelsbolag är underkastad till­ståndstvång. Av det förut anförda fraragår att sådan etablering också kan ske indirekt genora att en svensk juridisk person, sora ägs av en ut­länning eller är dotterföretag till ett utländskt företag, ingår i ett svenskt handelsbolag. En kontroll över sådan indirekt etablering kan komma till stånd genom en lagändring sora innebär att svensk juridisk person, sora enligt 1916 års lag utgör tillståndspliktigt rättssubjekt, likställs raed ut­ländskt företag vid tillämpningen av 1968 års lag. Enligt min raening bör frågan lösas på detla sätt.

1968 års lag innehåller f. n. inte någon föreskrift ora vad sora gäller för det fallet att avtal koraraer till stånd i strid mot lagens bestämmelser. Enligt 1916 års lag gäller alt avtal som strider raot lagen är ogiltiga. Motsvarande bör enligt min raening gälla 1 fråga ora avtal sora strider raot 1968 års lag. En uttrycklig föreskrift härora bör tas in i lagen.

När det gäller den lagtekniska utforraningen av 1968 års lag anser jag det lärapligt att de nuvarande besläramelserna i första, andra och tredje styckena tas upp i en paragraf, 1 §. I en ny paragraf, 2 §, bör anges att bestämraelserna i 1 § gäller I tillärapliga delar, ora svensk juridisk per­son, för vilken de i 1916 års lag föreskrivna begränsningarna gäUer, vill sluta svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag. I 3 § bör föreskrivas att avtal i strid mot lagen är ogiltigt.

Rubrikerna tiU 1916 och 1968 års lagar bör jämkas.

Den nya lagstiftningen bör träda i kraft dagen efter det alt lagarna utkommit från trycket i Svensk författningssamling. Några särskilda övergångsbesläraraelser är inle erforderliga. Jag vill för tydlighetens skull tillägga, att de nya bestäraraelsema inte gäller i fråga ora avtal sora har ingåtts före ikraftträdandet.

I enlighet raed det anförda herasläller. jag alt Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att antaga inora justitiedeparteraentet upprättade förslag till

1)

lag ora ändring i lagen (1916: 156) ora vissa inskränkningar i rät­ten att förvärva fast egendora eller, grava eller aktier i vissa bolag,

2)

lag ora ändring i lagen (1968: 557) ora rätt för utlänning och ut­ländskt förelag att sluta svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag.

Prop. 1973:72

13

Med bifall till vad föredraganden sålunda raed instäraraande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bUaga tUl detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

MARCUS BOKTR. STOCKHOLM 1 973     73021 S