Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1986/87:139

om ändringar i beskattningen av bensin, m.m.

Prop.

1986/87:139

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoilet den 19 mars 1987.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt K.Å.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås höjd skatt på olja med 50 kr. perm' och på bensin med 20öre per liter i enlighet med vad som angetts i prop. 1986/87:95 om totalförsvarets fortsatta utveckling.

Därutöver föreslås en höjning av skatten pä bensin med 3 öre per liter för att kompensera det inkomstbortfall som uppkommer till följd av en ökad försäljning av blyfri bensin.

Bensinskatten för andra motoralkoholer än metanol och etanol föreslås höjd till samma nivå som skatten för bensin. Skatten på bensin och gasol som används för framställning av stadsgas föreslås slopad.

Rätten till avdrag i bensinskattedeklaration för skatt på sådan bensin som förbrukats eller försålts för förbrukning i luftfartyg som inte används för fritidsändamål eller annat privat ändamål föreslås slopad. I stället föreslås att flygbensin, dvs. sådan bensin som tillverkats särskilt för an­vändning i flygplan, undantas från skatteplikt.

Slutligen föreslås att skatteplikten i fråga om bensin generellt inskränks till att omfatta endast bensin avsedd för motordrift. I stället kan vissa av de nuvarande avdragsreglerna slopas, och beskattningssystemet därigenom förenklas.

Samtliga ändringar föreslås träda i kraft den I juli 1987.

1    Riksdagen 1986/87. 1 suml. Nr 139

1  Förslag till

Lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt

Härigenom föreskrivs att 2a och 25 §§ samt bilaga 1 till lagen (1957:262) om allmän energiskatt' skall ha följande lydelse.

Prop. 1986/87:139

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2a §

Skatt utgår inte för

a)

inhemskt framställd metan,

b)

naturgas, som bortgår till följd av förluster vid transport eller om-formning hos producent eller distributör,

c)

stadsgas

c) stadsgas eller gasol som an-

vänds för framställning av stads­gas,

d)   gasol, som med hänsyn till försäljningsform, kvantitet eller förpack­

ning har karaktär av butiksvara.

25 § 1 deklaration som avser elektrisk kraft får avdrag göras för skatt på elektrisk kraft, som

a)

levererats till kommunikationsföretag för bandrift eller därmed likar­tat ändamål eller överförts till annat land,

b)

förbrukats eller försålts för förbrukning för annat ändamål än ener­gialstring eller för användning i omedelbart samband med sådan förbruk­ning eller vid framställning av bensin eller i förteckningen angivet skatte­pliktigt bränsle,

c)

försålts med förlust för den redovisningsskyldige, i den mån förlusten hänför sig till bristande betalning från förbrukare eller icke registrerad distributör av elektrisk kraft,

d)   producerats i mottrycksanläggning och förbrukats i egen industriell

verksamhet.

Avdrag enligt första stycket c) får göras med belopp som svarar mot så stor del av skatten som förlusten visas utgöra av den elektriska kraftens försäljningspris. Har sådant avdrag gjorts och inflyter därefter betalning skall redovisning åter lämnas för skatten på den kraft som betalningen avser.

Avdrag får även göras för skatt för bensin eller annat bränsle, som förbrukats vid produktion av annan skattepliktig elektrisk kraft än så­dan som avses i första stycket d), i den mån avdrag icke gjorts enligt 24 § första stycket g) eller enligt 7 § I mom. första stycket i) lagen (1961:372) om bensinskatt.

Avdrag får även göras för skatt för bensin eller annat bränsle, som förbrukats vid produktion av annan skattepliktig elektrisk kraft än så­dan som avses i första stycket d), i den mån avdrag icke gjorts enligt 24 § första stycket g) eller enligt 7 § I mom. första stycket g) lagen (1961:372) om bensinskatt.

' Lagen omtryckt 1984:994.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:272,

Bilaga 1 till lagen (1957:262) om allmän energiskatt

Prop. 1986/87:139

Nuvarande lydelse

Förteckning över vissa bränslen för vilka allmän energiskatt skall erläggas

Tulltaxe-    Bränsle

Skattesats

nummer

ur 27.01,

27.02 eller

27.04     Kolbränslen..............................      305 kr. per ton

ur 27.10     Fotogen med tillsats som möjliggör drift

av snabbgående dieselmotorer ..      610 kr. per m"*

ur 27.10     Motorbrännoljor, eldningsoljor och bun­

keroljor .......................................      610 kr. per nr

ur 27.11      Naturgas.................................       308 kr. per 1 000 m'

ur 27.11 eller

38.19     Gasol som används för

a)

motordrift   ..............................      92 öre per liter

b)

framställning av sladsgas..........       24 kr. per ton

c)  annat  ändamål   än  motordrift   eller

stadsgasframställning  ...............       185 kr. per ton

Anm. Skatten på oljor beräknas efter

varans fakturerade volym. Kan skatten icke beräknas på sådant sätt eller sker fakturering annorledes än enligt veder­tagna grunder, äger beskattningsmyn­digheten fastställa grunder för beräkning av volymen.

- Senaste lydelse 1986:501,

ti     Rik.sdagen 1986187. I saml. Nr 139

Föreslagen lydelse

Prop. 1986/87; 139

Förteckning över vissa bränslen för vilka allmän energiskatt skall erläggas

Tulltaxe-   Bränsle

Skattesals

nummer

ur 27.01,

ur 27.02

eller

ur 27.04     Kolbränslen...............................      305 kr. per ton

ur 27.10     Fotogen med tillsats som möjliggör drift

av snabbgående dieselmotorer ..      610 kr. per m-*

ur 27.10 Motorbrännoljor, eldningsoljor och bun­

keroljor .......................................      660 kr. per m'

ur 27.11     Naturgas..................................      308 kr. per I 000 m'

ur 27. 

II

eller

ur 38.19     Gasol som används för

a)

motordrift   ...............................      92 öre per liter

b)

annat ändamål än motordrift   .       185 kr. per ton

Anm. Skatten på oljor beräknas efter

varans fakturerade volym. Kan skatten icke beräknas på sådant sätt eller sker fakturering annorledes än enligt veder­tagna grunder, äger beskattningsmyn­digheten fastställa grunder för beräkning av volymen.

Denna lag träder i kraft den I juli 1987.

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt

Härigenom föreskrivs att 1-3§S samt 7§ 1 mom. lagen (1961:372) om bensinskatt' skall ha följande lydelse.

Prop. 1986/87:139

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

I S

Till staten skall enligt bestämmelserna i denna lag erläggas särskild skatt (bensinskatt) för

a) bensin, utom kemiskt ren ben­sin, och andra motorbränslen, som innehåller minst 70 viktprocent bensin (ur tulltaxenummer 27.10); samt

a) bensin avsedd för motordrift och andra motorbränslen, som in­nehåller minst 70 viktprocent ben­sin (ur tulltaxenummer 27.10), med undantag för flygbensin: samt

b) metylalkohol (metanol), etylalkohol (etanol) och högre alkoholer samt andra än under a) avsedda blandningar, som innehåller sådan alkohol (ur tulltaxenummer 22.08, 29.04 och 38.19), allt under förutsättning att varor­na är avsedda för användning till motordrift (motoralkohol).

Skatt skall dock inte utgå för mineraloljeprodukter, som införs till landet för att vid oljeraffinade­rier användas uteslutande som rå­vara vid tillverkning av bensin. Skatt skall inte heller utgå för mo­toralkohol, som tillhandahålls i sär­skildförpackning om högst en liter.

Skatt skall dock inte utgå för mineraloljeprodukter, som införs till landet för att vid oljeraffinade­rier användas uteslutande som rå­vara vid tillverkning av bensin. Skatt skall inte heller utgå för ben­sin, som är avsedd för annat ända­mål än motordrift, eller för motor­alkohol, när varorna tillhandahålls i särskilda förpackningar om högst en liter.

Bestämmelserna i denna lag om bensin gäller, om annat inte sägs, samtliga de varuslag som är skattepliktiga enligt första stycket.

2

§

=

Skatt utgår, om inte annat sägs i andra eller Iredje stycket, med 2 kronor 13öre per liter för blyfn bensin, varmed avses bensin med en blyhalt om högst 0,013 gram per liter vid 15° C, och med 2 kronor 29öre per liter för annan bensin.

För metanol, etanol och högre al­koholer utgår skatten med 80 öre per liter. Ingår sådan alkohol i en blandning som avses i I § första stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade alkoholen med 80öre per liter och för blandningen

Skatt utgår, om inte annat sägs i andra stycket, med 2 kronor J6öre per liter för blyfri bensin, varmed avses bensin med en blyhalt om högst 0,013 gram per liter vid 15° C, och med 2 kronor 52 öre per liter för annan bensin.

För metanol och etanol utgår skatten med 80 öre per liter. Ingår sådan alkohol i en blandning som avses i I S första stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade al­koholen med 80 öre per liter och för blandningen i övrigt med 2 kronor

' Lagen omtryckt 1984: 993,

Senaste lydelse av lagens rubrik 1975: 274.

- Senaste lydelse 1985: 1079.

i övrigl med 2 kronor 13 öre per liter om den utgörs av blyfri bensin och med 2 kronor 29 öre per liter om den utgörs av annan bensin.

För bensin som används för framställning av stadsgas utgår skatten med 1,6 öre per liter.

Skatten beräknas efler varans fakturerade volym. 1 denna skall dock inte inräknas smöijolja som har tillsatts bensin för motordrift. Kan skatten inte beräknas på så­dant sätt eller sker faktureringen inle enligl vedertagna grunder, får beskaltningsmyndighelen fastställa grunder för beräkning av volymen.

i6öre per liter om den utgörs av blyfri bensin och med 2 kronor 52 öre per liter om den utgörs av an­nan bensin.

Skatten beräknas efter varans fakturerade volym. 1 denna skall dock inte inräknas smörjolja som har tillsatts bensinen. Kan skatten inte beräknas på sådant sätt eller sker faktureringen inte enligt veder­tagna grunder, får beskattnings­myndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen.

Prop. 1986/87; 139

3S Skattskyldig är

1.     den som inom landet tillverkar bensin,

2.   den som har regisirerats enligl 4 § andra styckel som återförsäljare

eller förbrukare av bensin.

3. den som för annat ändamål än som avses i 7 § I mom. återförsäljer eller förbrukar bensin, som förvär­vals utan skatt eller med nedsatt skatt mot försäkran enligt 7§ 2 mom.

3. den som för annat ändamål än som avses i 7 § 1 mom. återförsäljer eller förbrukar bensin, som förvär­vats utan skau eller med nedsatt skatt mot försäkran enligt 7 § 2 mom., eller som förbrukar bensin som inte är avsedd för motordrift för sådant ändamål eller förbrukar flygbensin för annat än drift av fiygplan.

1 § 1 mom. 1 deklaration får avdrag göras för skatt på bensin, som har

a)

förvärvats för återförsäljning eller förbrukning i egen rörelse och för vilken skattskyldighet tidigare inträtt,

b)

återtagits i samband med återgång av köp,

c)     förbrukats eller försålts för

c) förbrukats eller sålts för för­

 förbrukning  för  framdrivande   av     brukning för framdrivande av tåg

tåg eller fordon å Järnväg,

d)     förbrukats eller försålts för

förbrukning 1 luftfartyg, när del inte

används för fritidsändamål eller

annal privat ändamål,

e)     förbrukats eller försålts för

förbrukning, i samband med fab-

riksmässig tillverkning av motorer,

för avprovning av motorer å prov­

bädd eller å annan dylik anordning

utan atl transportmedel därvid

framföres.

eller andra järnvägsfordon,

d) förbrukats eller sålts för för­brukning, i samband med fabriks-mässig tillverkning av motorer, för avprovning av motorer / provbädd eller annan sådan anordning ulan att transportmedel därv']d framförs,

J) förbrukats eller JÖrsåUs för för­brukning Jör annat tekniskt ända­mål än motordrift, om annat inte framgår av andra stycket.

g) av den skattskyldige eller för hans räkning utförts ur riket eller förts till svensk frihamn för annat ändamål än att förbrukas där,

h] försålts med förlust för den skattskyldige, i den mån förlusten hänför sig till bristande betalning från köpare,

/) förbrukats eller försålts för för­brukning vid produktion av skatte­pliktig elektrisk kraft.

Avdrag enligt första styckel f) får inte göras för skatt på

1.

bensin som har använts för Jramställning av vara som är läm­pad dier avsedd för motordrift.

2.

bensin som avses i I § första styckel a) och som är avsedd för annat ändamål än motordrifl, eller motoralkohol, när varan har för­packats eller försålts för att förpac­kas 1 särskild förpackning om högst en liter,

3.

bensin som används för fram­ställning av stadsgas.

Har skatlskyldighei inträtt för en vara som avses i andra slyckel 2 fär avdrag ändå göras enligl första stycket f).

Avdrag enligt första stycket h) får göras med belopp som svarar mol så stor del av skatten som för­lusten visas utgöra av varans för­säljningspris. Har sådanl avdrag gjorts och inflyter därefter betal­ning skall redovisning åler lämnas för skatten på de varor som betal­ningen avser.

e)    av den skattskyldige eller för

hans räkning utförts ur Sverige eller

förts till svensk frihamn för annat

ändamål än att förbrukas där,

f)    sålts med förlust för den skalt­

skyldige, i den mån förlusten hän­

för sig till bristande betalning från

köpare,

g)    förbrukats eller sålts för för­

brukning vid produktion av skatte­

pliktig elektrisk kraft.

Avdrag enligt första stycket/) får göras med belopp som svarar mot så stor del av skatten som förlusten visas utgöra av varans försäljnings­pris. Har sådanl avdrag gjorts och inflyter därefter betalning skall re­dovisning åler lämnas för skatten på de varor som betalningen avser.

Prop. 1986/87; 139

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1987.

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskild skatt för oljeprodukter och kol

Härigenom föreskrivs alt 2§ lagen (1973:1216) om oljeprodukter och kol' skall ha följande lydelse.

Prop. 1986/87; 139

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Lagen (1961:372) om bensinskatt ulom 2 S första-tredje styckena til­lämpas i fråga om skatt enligt denna lag på bensin och lagen (1957:262) om allmän energiskatt utom 10 § första stycket, Il-I5!j§ och 25 § tillämpas i fråga om skatt enligt denna lag på oljor och kolbränslen.

Lagen (1961:372) om bensinskatt utom 2 S första-andra styckena til­lämpas i fråga om skatt enligl denna lag på bensin och lagen (1957:262) om allmän energiskalt utom 10 S första styckel, 1I-15SS och 25 § tillämpas i fråga om skatt enligt denna lag på oljor och kolbränslen.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1987.

' Lagen omtryckt 1986:502,

Senaste lydelse av lagens rubrik 1986:502,

Finansdepartementet

Prop. 1986/87:139

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars 1987

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sigurd­sen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], S,[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändringar i beskattningen av bensin, m.m.

1 Gällande bestämmelser

skatt på bensin las ut enligl lagen (1961:372) om bensinskatt, (omtryckt 1984:993). Skallen las enligt I § bensinskattelagen ut för

a)

bensin, ulom kemiskt ren bensin, och andra motorbränslen som innehåller minst 70 viktprocent bensin, och

b)

metanol, etanol och högre alkoholer samt andra blandningar än dem som avses under a) och som innehåller sådan alkohol; allt under förutsätt­ning all varorna är avsedda för användning till molordrift (motoralkohol).

För bensin är skatten 2,13 kr. per liter om den är blyfri och annars 2,29 kr. per liter. För bensin som används för framställning av stadsgas är skatten dock endasi 1,6 öre per liter. För motoralkoholer är skatten 80 öre per liter. Ingår motoralkohol i blandning med t.ex. bensin utgår skatt för alkoholen med 80 öre per liter och för bensin med 2,13 kr. eller 2,29 kr. per liter, beroende på om bensinen är blyfri eller inle (2 § bensinskatlelagen).

För bensin som är avsedd för motordrifl, men inte för motoralkoholer, utgår dessutom skatt med 6 öre per liter enligt lagen (1973:1216) om särskild skatt för oljeprodukter och kol, omlryckl (1986:502).

Bensinskatten, liksom den särskilda skallen enligt lagen om särskild skatt för oljeprodukter och kol, tas ut på följande sätt.

Riksskatteverket (RSV) är beskattningsmyndighet. Den som inom lan­det tillverkar bensin är skattskyldig och skall vara registrerad hos RSV. Den som i siörre omfattning återförsäljer, förbrukar eller håller bensin i lager kan, efler ansökan, registreras som återförsäljare eller förbrukare av bensin. Vederbörande blir därigenom skallskyldig. Som villkor för en sådan frivillig registrering gäller vissa minimikrav i fråga om lagerhållen volym, årlig omsättning eller årlig förbrukning. Även annan som förbrukar bensin kan, om det finns särskilda skäl, registreras som förbrukare och därigenom bli skaltskyldig (3-4 §§ bensinskatlelagen).

Den som är registrerad skaltskyldig skall redovisa skatten i särskild deklaration till RSV, I deklarationen får i vissa fall avdrag göras för skatt på bensin, som t. ex. använts för vissa angivna ändamål. Bl. a. gäller, enligt 7§ I mom, d) bensinskattelagen, att avdrag får göras för skatt på bensin, som har förbrukats eller försålts för förbrukning i luftfartyg, när det inte används för fritidsändamål eller annat privat ändamål.

För motorbrännolja. eldningsolja och bunkerolja tas skatt ut enligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt, omtryckt (1984:994). Skallen utgår med 610 kr. per m'.

Prop. 1986/87:139

2 Höjning av skatten på bensin och olja för att finansiera vissa försvarskostnader

Mitt förslag: Skatten på olja höjs med 50 kr. per m och skatten på bensin med 20 öre per liter.

Skäl för mitt förslag: Som angivits i prop. 1986/87:95 om totalförsvarets fortsatta utveckling (bil. 1 s. 38-39) bör skatten på olja och bensin höjas 800 milj. kr. till följd av minskade tvångslager hos oljeföretagen. Denna skattehöjning avses bäras av oljeföretagen och skall inle föranleda höjda priser i konsumentledet. Härutöver framhålls i propositionen atl skallen på olja bör höjas med 20 kr. per m' och skallen på bensin med 10 öre per liter. Dessa senare skaltehöjningar bör få slå igenom på konsumentpriserna,

1 nämnda proposition (bil. 12 s. 98) har det föredragande statsrådet framhållit att den minskade lagringsskyldigheten har stor ekonomisk bely­delse för de lagringsskyldiga och alt det under hand har träffats en överens­kommelse med de prisledande företagen som innebär alt energiskatten på olja höjs med 30 kr. perm-' och bensinskatten med 10 öre per liter.

Totalt innebär den i propositionen diskuterade skallehöjningen alt skat­ten på olja höjs med 50 kr. perm"* och skatten på bensin med 20 öre per liter.

3 Höjning av skatten på bensin för att kompensera visst skattebortfall

Mitt förslag: Skatten på blyad och blyfri bensin höjs med 3 öre per liter.

Skäl för mitt förslag: Sedan den I januari 1986 är bensinskatten differen­tierad så att skallen på blyfri bensin är 2 kr. 13 öre per liter och skatten på blyad bensin 2 kr. 29 öre per liter. Dessförinnan var skatten för all bensin 2 kr. 27 öre per liter. Skattedifferenlieringen infördes som elt led i åtgärder­na mot luftföroreningar och försurning.

Enligt regeringens förslag i prop. 1985/86:61 om skärpta avgasrenings- Prop. 1986/87:139 krav för personbilar m. m. (bil, 2) ansågs en differentiering av skatten med 16 öre per liter tillräcklig för att dels utjämna skillnaderna i produktions­kostnader, dels bidra till en så vid användning av den blyfria bensinen som möjligt. Skaltesatsförändringarna skulle genomföras så atl stalsfinansiell neutralitet kunde uppnås. 1 början av år 1986 skulle blyfri bensin finnas tillgänglig i mycket begränsad omfattning. 1 propositionen föreslogs därför alt ändringen av skattesatserna på blyfri resp. annan bensin borde genom­föras i två steg, med bibehållen skattedifferens mellan den blyfria och blyade bensinen. Fr.o.m. den I januari 1986 borde skatten för blyfri bensin sänkas med 14 öre per liter medan skatten för annan bensin borde höjas med 2 öre per liter. Fr. o. m. den I juli 1987. då den blyfria bensinen i huvudsak skulle finnas tillgänglig överallt, borde en ny skattesatsföränd­ring göras så att skatten för blyfri bensin blev 8 öre per liter lägre och skatten på annan bensin 8 öre högre än vad den var före den 1 januari 1986.

Riksdagen godtog del första steget lill skattesatsändringar, men beslula­de alt tills vidare inte genomföra nästa steg. Skatteutskottet uttalade (SkU 1985/86:16 s. 6) bl.a. att det skulle vara en fördel atl vänta med etl beslut lill dess säkrare uppgifter kunde erhållas om konsumtionen av blyfri resp. annan bensin. Regeringen borde därför återkomma med förslag i denna del. Inriktningen borde därvid vara alt de totala skatteinkomsterna inte skall minskas till följd av reformen.

Enligt senaste tillgängliga uppgifter från RSV, avseende bensinförsälj­ningen i november 1986, svarar den blyfria bensinen nu för 26,3% av lotalvolymen (inkl. motoralkoholer). RSV har beräknat atl andelen kom­mer att uppgå lill 30% för budgetåret 1987/88 och till 32% för budgetåret 1988/89,

Vid en andel för den blyfria bensinen om 30%, och med en toialvolym av 5,42 milj. m"* per år enligt riksrevisionsverkets beräkningar avseende budgetåret 1987/88, innebär nuvarande skattesatser följande inkomster, jämfört med läget före differentieringen.

den blyade bensinen,

-i- 2 öre per liter =-l- 75,9 milj. kr, per år

den oblyade bensinen,

- 14 öre per liter = -227,6 milj. kr. per år

inkomständring

-151,7 milj, kr. per år

För att kompensera detta skattebortfall krävs en skattehöjning som motsvarar 2,8 öre per liter för all såld bensin.

Skillnaden i skall mellan blyad och blyfri bensin bör även fortsättnings­vis vara 16 öre per liter. För att bibehålla den avsedda skatlesatsskillnaden bör skatten för såväl blyfri som blyad bensin därför höjas lika mycket, lämpligen med 3 öre per liter. Skatten skulle då för blyfri bensin bli 11 öre lägre och för blyad bensin 5 öre högre än vad den var innan skatten differentierades, dvs. före den I januari 1986.

11

4 Beskattningen av vissa motoralkoholer

Prop. 1986/87:139

Mitt förslag: Bensinskatten för andra motoralkoholer än metanol och etanol höjs till samma nivä som skatten för bensin.

Skäl för mitt förslag: Som tidigare nämnts är skallen för bensin nu 2.13 kr. per liter om den är blyfri och annars 2,29 kr. per liter. För motoralko­holer är skallen 80 öre per liter. Ingår motoralkohol i blandning med t. ex. bensin utgår skatt för alkoholen med 80 öre per liter och för bensinen med 2.13 kr. eller 2,29 kr. per liter.

Den lägre skattesatsen för motoralkoholer gäller inte bara för metanol och etanol. utan också för högre alkoholer, t. ex. butanol. Motoralkoholer och etrar, s. k. oxygenater, används i Västeuropa i ökad utsträckning som inblandningskomponenler i bensin. De används för atl ge bensinen vissa egenskaper, l.ex. höja oklanantalet. De används också som utdrygare, dvs. som en bensinersältning. Användningen av oxygenater som inbland­ningskomponent i bensin har i Västeuropa mer än fyrdubblats mellan åren 1980 och 1985. 1 huvudsak är det metanol, MTBE (som är en eter) och TBA (butanol) som används.

Före den I april 1983 omfattade den lägre skattesatsen för motoralko­holer också etrar, t. ex. MTBE. Detta ämne kom, bl. a. mol bakgrund av de skattemässiga fördelarna, att i ökad utsträckning användas som in­blandningskomponent i bensin. Inblandningen kunde uppgå till 5 - 10%. All MTBE importerades. Mot denna bakgrund avskaffades de särskilda skattefördelarna för etrar (prop. 1982/83:100 bil. 14, SkU 22, rskr. 150). Full bensinskatt utgår därför nu för MTBE.

Inblandningen av motoralkoholer i bensin har därefter endasi förekom­mit i liten utsträckning i Sverige. Viss försöksverksamhet med etanolin-blandning har skett. Under senare delen av 1986 har dock vissa oljebolag börjat använda TBA som inblandningskomponent. För närvarande mot­svarar förbrukningen ca 100 000 m* per år. Med nuvarande skatteregler är det sannolikt att TBA i alll större utsträckning kommer att användas för atl späda ut bensin. De oljebolag som använder TBA blandar för närvarande in ca 6% i bensinen. Om en sådan inblandning av TBA skulle göras i all i Sverige försåld bensin, skulle detta komma att medföra elt skattebortfall om drygt 400 milj. kr. per år.

Motoralkoholkommitlén har i sitt slutbetänkande Alkoholer som motor­bränsle (SOU 1986:51) behandlat frågan om inblandning av olika motoral­koholer m. m. i bensin. Kommittén anser att övergripande energipolitiska skäl lalar för att den lägre beskattningen för motoralkoholer endast bör omfatta sådana alkoholer som på sikt kan produceras av inhemska råvaror och som kan komma atl utgöra realistiska alternativ som drivmedel. Kom­mittén föreslår att regeringen snarast lägger fram förslag om att endast etanol och metanol skall omfattas av den lägre skatten, och atl övriga oxygenater skall beskattas som bensin. Enligt kommittén bör dessa oxy­genater ändå på grund av vissa tekniska meriter kunna finna viss använd­ning som inblandningskomponent. Motoralkoholkommitléns förslag re­missbehandlas för närvarande.

12

Mot bakgrund av den kraftigt ökade användningen av TBA som inbland­ningskomponent i bensin, och med hänsyn till atl TBA endast tillverkas ur petrokemiska råvaror och därtor inte kan få något värde som alternativt drivmedel, bör beskattningen ändras på det sätl som motoralkoholkommit­lén föreslagit. Med hänsyn lill det snabbi ökande intresset för TBA bör ändringarna genomföras snarast. Frågan om skattenivån för metanol och etanol bör las upp först när remissbehandlingen av motoralkoholkommit­léns förslag är färdig.

Prop. 1986/87; 139

5 Bensin och gasol som används för framställning av stadsgas

Mitt förslag: Bensinskatten för bensin och energiskalten för gasol som används för framställning av sladsgas slopas.

Skäl för mitt förslag: För bensin, lättbensin, som används för framställ­ning av stadsgas utgör bensinskatten 1,6 öre per liter. Skatten har varil oförändrad sedan den 1 juli 1961. 1 vissa fall används gasol för framställ­ningen. För sådan gasol tas energiskall ut med 24 kr. per ton, vilket med hänsyn lill energitätheten motsvarar skatten på lällbensinen.

Produktionen av stadsgas har minskat kraftigt och nedläggning av stads-gasdriflen planeras på flera håll. Skalleintäkterna är obetydliga. Under år 1986 motsvarade förbrukningen av lättbensin skatteinkomster om ca 775 000 kr. Några statsfinansiella skäl att behålla beskattningen finns inle. Inte heller kan beskattningen, med nuvarande nivå, anses ha någon energi-politisk motivering. Däremot skulle avsevärda författningslekniska förenk­lingar i lagen om bensinskatt kunna göras om skatten slopades. Detta gäller särskilt om skatteplikten enligl bensinskattelagen i övrigt inskränks till att avse bensin för motordrifl, vilket jag ämnar föreslå i det följande. Jag anser därför alt skatten på bensin och gasol som används för stadsgasframställ­ning bör slopas.

6 Beskattningen av flygbensin

Mitt förslag: Flygbensin, dvs. bensin som är särskilt avsedd för användning i fiygplan, undantas från skatteplikt. Avdragsrätten för skatt på bensin som förbrukats eller försålts för förbrukning i flyg­plan slopas.

Bakgrund till mitt förslag: Före den 1 januari 1984 gällde enligt 7 § I mom. d) bensinskattelagen en generell rätt lill avdrag i bensinskattedeklaration för bensin som förbrukats eller försålts för förbrukning för framdrivande av luftfartyg. Avdragsrätten medförde myckel betydande administrativa

13

och kontrollmässiga svårigheter för RSV. Bl.a. innebar reglerna att ett Prop. 1986/87:139 mycket stort antal fiygklubbar m. m. registrerades som skattskyldiga hos RSV för att därigenom få möjlighel att förvärva och använda flygbränsle skattefritt. Mot denna bakgrund, och med hänsyn till energipolitiska mo­tiv, begränsades avdragsrällen lill att avse endasi bensin som förbrukats eller sålts för förbrukning i flygplan när det inle används för fritidsändamål eller annat privat ändamål, prop. 1983/84:28, SkU 9, rskr. 97. De nu gäUande reglerna innebär således all bensin, oavsett om fråga är om särskild flygbensin eller om annan motorbensin, skatiefriti kan användas i ett flygplan när delta används för t.ex. bruksflyg, skogsbrandbevakning, målflygning, skolflyg m. m., och andra uppdrag som utförs mot ersättning. Även t. ex. laxiflyg, där passagerarnas ändamål med flygningen är fritids­ändamål, kan ske med skattefri bensin.

De nya reglerna om beskattning av flygbensin ledde emellertid snabbt till åtskillig kritik, bl.a. därför att de visade sig svårtillämpade. Regeringen uppdrog därtor den 14 februari 1985 ål RSV atl kartlägga vilka konsekven­ser de nya reglerna fått ur administrations- och kontrollsynpunkt och att föreslå de åtgärder som kunde föranledas därav. RSV har den 19 mars 1986 redovisat uppdraget lill regeringen i en promemoria. Promemorian har därefter remissbehandlats.

Enligt RSV har de nya reglerna medfört att deklaralionsgranskningen försvårats. Antalet registrerade skallskyldiga har visserligen sjunkit någol, men betydande tillämpningsproblem som försvårar granskningen har i stället tillkommil. RSV anser alt de nuvarande reglerna är oacceptabla såväl i administrativt hänseende som från kontrollsynpunkt. RSV föreslår i första hand att avdragsreglerna helt avskaffas, och att ett eventuellt stöd till flygverksamhet i stället ges i form av direkta bidrag. Eventuellt skulle avdragsräll alltjämt kunna medges för sådana förbrukare som har tillslånd till bruksflyg innefattande taxi- och godsflyg. 1 andra hand förordar RSV all flygbensin, dvs. bensin av speciella kvaliteter avsedda för flygplan, undantas från skatteplikt men alt övrig bensin genomgående beskallas genom att avdragsreglerna helt slopas. I sista hand förordar RSV ett system där skattefri försäljning av bensin för flygändamål generellt lillåts men med den begränsningen alt försäljningen endast får ske från flygdriv-medelsanläggning på flygplats.

Remissvar över RSV:s promemoria har avgetts av luftfartsverket. Heli­kopterföretagens Riksförbund och Trafikflygföretagens Riksförbund, Svenska Allmänflygföreningen, Kungl. Svenska Aeroklubben och Svens­ka Flygsportförbundet, Sveriges Riksidroltsförbund samt Svenska Petro­leum Institutet.

Ingen av remissinstanserna förordar alt de nuvarande reglerna behålls. Allmänt påpekas att reglerna är svårtillämpade. Flera remissinstanser på­pekar att beskattningen av flygbensin som förbrukas för fritidsflygningar har medfört en kraftig fördyring av sådan bensin, en därav minskad flyg­verksamhet och en risk för att flygutbildning och flygsäkerhet påverkas negativt.

Ingen av remissinstanserna förordar RSV;s huvudförslag att slopa all

skattebefrielse i fråga om bensin för flygplansdrift. Meningarna går emel-

14

lertid isär om vilket system som bör väljas. Luftfartsverket samt Kungl. Prop. 1986/87:139 Svenska Aeroklubben och Svenska Flygsportförbundet, med instämman­de av Sveriges Riksidrottsförbund, förordar att all bensin som säljs på flygplats skall undantas från beskattning, oavsett om fråga är om särskild flygbensin eller annan bensin och oavsett till vilken typ av flygning bensi­nen skall användas. Helikopterföretagens Riksförbund och Trafikfiygföre-tagens Riksförbund, Svenska Allmänflygföreningen samt Svenska Petro­leum Institutet förordar i stället att särskild flygbensin helt undantas från skatteplikt, medan de nuvarande avdragsreglerna avskaffas.

Skäl för mitt förslag: De regler för beskattning av flygbensin som gällde före år 1984 var behäftade med stora administrativa nackdelar och föran­ledde betydande konirollsvå;Mgheter. De regler som nu gäller har dessvärre inte visat sig vara någon lösning på problemen. Frågan om avdragsrätt skall medges eller inte är beroende på vilken typ av flygning bensinen skall användas lill. Svåra avgränsningsproblem uppkommer därvid. För många skattskyldiga, flygklubbar m.fl., måste besvärliga bedömningar göras i samband med deklarationen. RSV:s svårigheter atl kontrollera att beskatt­ningen fungerar på avsett sätt är avsevärda. Enligt min mening måste därför del nuvarande systemet ändras. RSV och samtliga remissinstanser är också eniga om detta.

Enligt min mening kan det inte komma ifråga att återinföra de regler som fanns före år 1984. Som nämnts hade även dessa betydande nackdelar. En ny lösning måsle därför åstadkommas. Ur administrativ synpunkt skulle del naturligtvis vara all föredra att helt slopa avdragsrätten i fråga om bensin för flygändamål. Detta kan i och för sig anses vara motiverat även av andra skäl. För bensin som används till drift av motorfordon föreligger således ingen avdragsräll, oavsett hur motorfordonet används. Å andra sidan finns avdragsräll för bensin som förbrukats för framdrivande av låg, och avdragsrätt enligl energiskattelagen för olja som förbrukats för fartygs-drift om fartyget inte används för fritidsändamål eller annat prival ända­mål. Vidare gäller att flygfotogen, som används i lurbinmotortorsedda flygplan, generelll är undantagen från skatteplikt. Mot denna bakgrund är jag inte beredd atl nu föreslå en sådan ändring i bensinskatlelagen att all bensin för flygändamål beskattas fullt ut. Så långtgående åtgärder bör enligt min mening övervägas endast i samband med en eventuell översyn av energibeskattningen i övrigt.

Inriktningen bör nu vara atl så snabbt som möjligt ändra den nuvarande

gränsdragningen så all flygbensinbeskallningen blir praktiskt hanterlig.

Enligt min mening talar starka skäl för alt avdragsreglerna slopas men atl i

stället särskild flygbensin undantas från skatteplikt. Detta skulle medföra

mycket betydande administrativa förenklingar och i slorl sett undanröja

alla kontrollproblem. För flygbranschen, flygklubbar m.m. skulle sådana

skatteregler också vara okomplicerade och lätta atl förslå. Frågor om

bensinens faktiska användning, var den försålts etc. skulle inte behöva

beaktas. Registrering hos RSV skulle normalt inte erfordras, och oljebola­

gen kan helt sköta skattehanteringen. Beskattningen blir vidare konse­

kvent uppbyggd genom alt flygfotogen och flygbensin, dvs. bränslen sär-

15

skilt avsedda för flygplansdrifl, undantas från beskattning medan motor­bensin generellt blir beskattad.

Mot en sådan ordning kan invändas all vanlig molorbensin. av den typ som också används i t.ex. personbilar, i inte obetydlig utsträckning kan användas i vissa flygplan. Eftersom den särskilda flygbensinen är relativt dyr har motorbensin börjat användas alll mer. Jag anser emellertid inte att det finns skäl atl behålla en ordning som möjliggör skattefri användning även av sådan bensin i flygplan. Detta skulle leda till stora kontrollsvårig­heter och därmed fortsatta hanleringsproblem och är enligt min mening inte heller principiellt motiverat.

Den bensin som bör undantas från beskattning är de särskilda kvaliteter som används speciellt för flygplansdrifl. Sådan bensin hänförs lill tullsla-lisliskt nummer 27.10.151. De kvaliteter som nu vanligen används i Sveri­ge brukar betecknas avgas 80 resp. avgas 100 LL.

1 fråga om dieselolja som används för farlygsdrift föreligger avdragsräll då fartyget inle används för fritidsändamål eller annal prival ändamål. Den lösning som föreslagits för flygplanen går dock inte alt överföra på fartygen eftersom det inte finns någon speciell oljekvalilel för farlygsdrift. Denna särregel för farlygsdrift har dock inte vållat alltför stora praktiska svårighe­ter och jag är därför inle nu beredd atl föreslå någon ändring av denna regel. Det får ankomma på RSV att följa utvecklingen och till regeringen inkomma med ändringsförslag om så befinns nödvändigt.

Prop. 1986/87; 139

7 Tekniska ändringar i fråga om det skattepliktiga området

Mitt förslag: Skatteplikten enligt bensinskattelagen inskränks lill atl avse bensin för motordrift. Därigenom kan avdragsregler som avser användning av bensin för andra tekniska ändamål slopas.

Skäl för mitt förslag: Enligt 1 § bensinskattelagen omfattar skatteplikten all bensin, utom kemiskt ren bensin. Enligt 7 § I mom. första styckel f) får emellertid i deklaration avdrag göras för skall på bensin som förbrukats eller försålts för förbrukning för annal tekniskt ändamål än motordrifl. Det innebär att bensin som l.ex. används som lösningsmedel är skattepliktig och måsle tas upp i bensinskaltedeklaralion, varvid samtidigt etl motsva­rande avdrag får göras. Denna ordning avviker från vad som nu gäller enligt lagen om särskild skatt för oljeprodukter och kol, där skattskyldighe­ten inskränkts till att avse endast bensin avsedd för motordrift.

Den ordning som nu gäller i fråga om beskattningen av bensin avsedd för användning lill annat än motordrifl är onödigt komplicerad. Den förutsät­ter bl.a. att användare av sådan bensin registrerar sig hos RSV som skattskyldiga, elieratt de avger särskild försäkran om användningen. Dek­larationsförfarandet kompliceras också för oljebolagen och RSV;s deklara-lionsgranskning försvåras. Någon betydelse ur konlrollsynpunkl har inte

16

heller den nuvarande ordningen. Skatteplikten bör därför inskränkas till alt     Prop. 1986/87:139 avse enbart sådan bensin som är avsedd för molordrift. Avdragsregeln kan då slopas.

8 Lagrådets hörande

Med hänvisning lill all lagstiftningsåtgärderna är av enkel beskaffenhet anser jag atl lagrådets yttrande över lagförslagen inte behöver inhämtas.

9 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen alt anta inom finansdepartementet upprättade förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskalt,

2.

lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt,

3.

lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskild skatt för oljeprodukter och kol.

10 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

Norstedts Ttyckeri, Stockholm 1987                                                                                                                       17