Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition nr 14 år 1975

Prop. 1975:14

Nr 14

Regeringens proposition om statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m.;

beslutad den 20 februari 1975.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

LENA HJELM-WALLÉN

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen behandlas ungdomsorganisationernas roll i samhälls­arbetet. Förslag om en ny utformning av del statliga stödet till ungdoms­organisalionernas cenirala verksamhet läggs fram. Del nya bidragel föreslås ersätta de nuvarande bidragen lill ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei och lill ungdomsledarulbildning.

Behovel av en utbildning av yrkesverksamma ledare främsi inom ungdomsorganisalionerna och i kommunernas fritidsverksamhet under­stryks. Riktlinjer för en yrkesinriktad fritidsledarutbildning vid folkhög­skolor förordas. Vissa tilläggsresurser föreslås utgå till berörda skolor.

För de i propositionen berörda ändamålen beräknas en medelsökning om sammanlagt 9 milj. kr., varav 5,5 milj. kr. avser slödel lill ungdoms­organisalionernas centrala verksamhet, som därmed föresläs öka till 21,4 milj. kr.

/ Riksdagen 1975. 1 samt Nr 14

Prop. 1975:14

Utdrag UTBILDNINGSDEPARTEMENTET        PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-02-20

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Feldl,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén

Föredragande: staisrådel Hjelm-Wallén såvitt avser avsnitten 1,2,3,5,7; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser frågan om frilidsledarutbUdning vid folkhögskolor under avsnitten 4 och 6

Proposition om det statliga stödet till ungdomsorganisationemas centrala verksamhet, m. m.

Prop. 1975:14

3

1 Inledning

Statsmakterna beslöt år 1969 på grundval av bl. a. 1962 års ungdoms­utrednings slutbetänkande (SOU 1967:19) Slatens slöd till ungdomsverk­samhel om nya principer för det statliga stödet lill ungdomsorganisatio­nernas cenirala verksamhet och ungdomsledarulbUdning (prop. 1969:1 bU. 10, SU 1969:43, rskr 1969:129).

Statens ungdomsråd omorganiserades fr.o.m. den I januari 1970. Enligt de beslämmelser som Kungl. Maj:t den 30 december 1969 meddelat för ungdomsrådets verksamhei åligger det rådel alt utreda frågor rörande bl. a. samhällets slöd lill ungdomsorganisationerna. Ung­domsrådet lade som led i detta arbete fram förslag dels är 1970 om del slalliga slödel lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhei, dels år 1971 om del statliga slödel lill ungdomsledarulbildning. På grundval av ungdomsrådets förslag beslöt statsmakterna är 1971 om nya riktlinjer för stödet lill den lokala verksamhelen (prop. 1971:32, KrU 1971:12, rskr 1971:187) saml år 1972 om vissa ändringar i bestämmelserna för bidraget till ungdomsledarulbUdning (prop. 1972:1 bil. 10, KrU 1972:8, rskr 1972:84). Föredragande statsrådet angav vid behandlingen av förslaget om bidrag till ungdomsledarutbildning all ylterligare beredning av denna fråga var nödvändig innan slutlig ställning kunde tas lill förslagel i dess helhet. Bl. a. gällde det samordningen med annan bidragsgivning.

Ungdomsrådet uppdrog i april 1972 åt en arbetsgrupp' atl utreda bl. a. frågan om formerna för del slalliga stödet lill ungdomsorganisatio­nernas cenirala verksamhet. Arbetsgruppen avlämnade i oktober 1973 till rådet betänkandet (stencil) Statligt stöd tUl ungdomsorganisalionernas centrala verksamhei. Betänkandet har remissbehandlals genom slatens ungdomsråd. Yitranden har härvid inkommit från följande myndigheter och organisationer: socialstyrelsen, statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), skolöverslyrelsen (SÖ), statens handikappråd, Svenska kommun­förbundet. Landstingsförbundet, Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens centralorganisation (TCO), Ansgarsförbundel inom svenska kyrkan, Centerns ungdomsförbund (CUF), De blindas förening. De handikappades riksförbund. Evangeliska fosterlandsstiftelsens ung­dom. Folkpartiets ungdomsförbund (FPU), Fria moderata studentför-bundet. Frikyrkliga gymnasiströrelsen/Kristna studentrörelsen i Sverige, Frivilliga skylterörelsens ungdomsorganisation, Frälsningsarméns scout­förbund, Frälsningsarméns ungdom, Förbundel Vi unga. Föreningen Nordens ungdomsrepresentantskap. Handikappförbundens centralkom­mitté. Helgelseförbundets ungdom. Hörselfrämjandets riksförbund, IOGT-NTO:s juniorförbund, KFUK-KFUM:s riksförbund, KFUK-KFUM:s scoutförbund,  Kristen demokratisk ungdom, Metodistkyrkans

Numera statsrådet Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, konsulenten Inger[REDACTED_EFTERNAMN], sekreteraren  Kjell Jernberg, förbundssekreteraren Christer[REDACTED_EFTERNAMN], förbunds-sekreteraren Sture[REDACTED_EFTERNAMN], avdelningsdirektören Bengt Sevelius och generalsek­reteraren Weikko[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1975:14

4

ungdomsförbund, MHF-Ungdom, Moderata ungdomsförbundet (MUF), Nykterhetsorganisationen Verdandi, Nykterhetsrörelsens scoutförbund, Ridfrämjandels ungdomsnämnd. Riksförbundet DX-alUansen, Riksför­bundet Finska föreningar i Sverige, Riksförbundet för utvecklingsstörda barn. Riksförbundet Kyrkans ungdom, Riksförbundet Sveriges frilids-och hemgårdar. Riksförbundet Sveriges 4 H, Riksförbundet Sveriges unga katoliker, Riksförbundet Unga musikanter. Svenska alliansmissionens ungdomsförbund. Svenska baptisternas ungdomsförbund. Svenska bruks-hundsklubben. Svenska frisksporlförbundel. Svenska korporalions­idrollsförbundet. Svenska missionsförbundels ungdom, Svenska scoutför­bundet, Svenska scoutunionen, Svenska ungdomsringen för bygdekultur, Sveriges bridgeförbunds ungdomsverksamhel, Sveriges fritidsfiskares riks­förbund, Sveriges folkhögskoleelevers förbund, Sveriges kristna ungdoms­råd, Sveriges motorbälsunions ungdomskommillé, Sveriges riksidrotisför­bund (RF), Sveriges schackförbunds ungdomsverksamhel, Sveriges social­demokratiska ungdomsförbund (SSU), Sveriges ungdomsorganisationers landsråd, Sveriges unglollor. Unga örnars riksförbund, Ungdomens nyk­terhetsförbund. Ungdomens röda kors. Utrikespolitiska föreningarnas FN-förbund, Örebromissionens ungdom, och Sveriges kyrkliga sludieför­bund.

Pä grundval av arbetsgruppens förslag och inkomna remissyttranden har slatens ungdomsråd med skrivelse den 24 april 1974 kommil in med förslag om statligt stöd till ungdomsorganisationernas cenirala verksam­het. Ungdomsrådet har enligl vad jag inhämtat därmed frånträtt det lidigare framlagda förslaget om ungdomsledarulbildning i de delar som ännu inte avgjorts. Detta förslag påkallar därför inte någol ställningsla­gande från min sida.

Frågan om den yrkesinriktade ungdomsledarulbildningen berördes av 1962 års ungdomsutredning i dess slulbelänkande. SÖ tillsatte i januari 1969 en arbetsgrupp som antog namnet Skolöverstyrelsens ungdomsle-darulredning (SULU) med uppgift att utreda frågan om ulbildning av ungdomsledare och utarbeta förslag lill generell läroplan för denna ulbildning. SULU avgav ijanuari 1971 silt betänkande SULU (stencil) lill SÖ. De i betänkandet upptagna förslagen fördes fram av SÖ i dess anslagsframställning för budgetåret 1973/74. Förslagen föranledde endast i vissa delar ställningstaganden i 1973 ärs slatsverksproposition (prop. 1973:1 bil. 10, UbU 1973:12, rskr 1973:1 15). Folkhögskoleulrednlngen (U 1972:08) har enligt sina direktiv bl. a. atl pröva det förslag om särskilda insalser för fritidsledarutbildning som SÖ fört fram i nämnda anslagsframställning. Utredningen har i september 1974 avlämnat delbe­tänkandet (Ds U 1974:1

1) 

Folkhögskolans fritidsledarutbildning.

    Riksdagsmannen   Stig[REDACTED_EFTERNAMN],  ordförande,  kuratorn  Marianne  [REDACTED_EFTERNAMN], ombudsmannen Jan Hercules, folkhögskolercktorn Karl Högemark, departements­sekreteraren[REDACTED_EFTERNAMN] [REDACTED_EFTERNAMN],  landstingsrådet Erik  Kalte, folkhögskolerektorn Carl Gustaf[REDACTED_EFTERNAMN], rektorn Bert[REDACTED_EFTERNAMN], undervisningsrådet Gösta[REDACTED_EFTERNAMN] och ombudsmannen Carin Walldin.

Prop. 1975:14

5

Efter remiss har yitranden över folkhögskoleutredningens delbetän­kande avgetls av socialstyrelsen, statens ungdomsråd, SÖ, universitets­kanslersämbetel (UKÄ), arbetsmarknadsstyrelsen (AMS), Svenska kom­munförbundel. Landstingsförbundet, LO, TCO, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, CUF, KFUK-KFUM:s riksförbund. Riksförbundet Kyrkans ungdom. Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgårdar. Svenska frisksporlförbundel. Svenska missionsförbundels ungdom. Svenska scout­förbundet, Sveriges folkhögskoleelevers förbund, RF, SSU saml Ungdo­mens nykterhetsförbund.

Härutöver har skrivelser inkommit frän slatens kulturråd. Arbetarnas bildningsförbund (ABF), Elevkåren vid KFUK-KFUM:s ungdomsledarin-stitul, Fritidsledarnas intresseorganisation, Frälsningsarméns ungdom, Sarnorganisalionen för frilidsledarutbildning inom svensk folkhögskola. Unga örnars riksförbund saml lärare och elever vid Stockholms ungdoms-ledarinslilul.

Riksdagen uttalade sig vid behandlingen av vissa motioner rörande ungdomsfrågor för en skyndsam översyn av samhällets totala slöd till den inom olika ungdomsorganisationer bedrivna ungdomsverksamheten (KrU 1973:41, rskr 1973:301). Inom utbildningsdepartementet har under är 1974 gjorts en översyn som i enlighel med etl av riksdagen ulan erinran lämnat uttalande av det ansvariga statsrådet (prop. 1974:1 bil. 10 s. 53, KrU 1974:3, rskr 1974:65) - varil inriktad på frågan hur ungdomsorganisalionernas lokala verksamhet skall stödjas.

Jag avser all i det följande ta ställning tilt det av statens ungdomsråd avgivna förslaget om nya riktlinjer för del statliga stödet till ungdomsor­ganisationernas centrala verksamhei. Jag avser även atl redovisa resultatet av det i del föregående nämnda översynsarbelet avseende stödet till imgdomsorganisalionernas lokala verksamhet.

I anslutning till de förslag som tas upp till behandling kommer för överblickens och sammanhangets skull vissa förslag atl beröras som inte fordrar beslul av riksdagen.

Vid beredningen av frågorna rörande stöd till ungdomsorganisationer­na har, vilket kommer att redovisas i det följande, förekommit överlägg­ningar med företrädare för Svenska kommunförbundet och ungdoms­organisationerna.

1 prop. 1975:1 (bil. 10 s. 83) har regeringen föreslagil riksdagen att, i avvaktan på särskUd proposition angående de statliga insatserna på ungdomsområdel, för budgetåret 1975/76 preliminärt beräkna etl belopp av 55 199 000 kr. för Vissa ålgärder inom ungdomsområdel.

Jag anhåller nu att få ta upp dessa frågor såvitt avser slödet lill ungdomsorganisalionerna.

Frågan om fritidsledarutbildning kommer i del följande alt behandlas av statsrådet och chefen för utbildningsdepartementet.

Prop. 1975:14

6

2 Ungdomsorganisationerna och samhällets stöd

2.1  Ungdomsorganisationerna

Ungdomsorganisationerna har en betydande omfattning. Är 1974 redovisade organisationema till SÖ sammanlagt 1 310 000 medlemmar i åldrarna 7-25 år, av vilka 914 000 avsäg åldersgruppen 12-25 år. 1 dessa medlemstal är inte de ungdomsmedlemmar som redovisades av organisa­tioner som räknas tUl idrottsrörelsen inräknade.

De slora medlemstalen speglar lill viss del organisalionernas mycket omfattande verksamhet. Medlemstalen är dock i viss utsträckning missvi­sande dä många ungdomar är medlemmar i mer än en förening och härigenom blir dubbelredovisade.

OlUca undersökningar har gjorts för all kartlägga den fakliska räckvid­den av ungdomsorganisationernas verksamhei. En av de senare är statens imgdomsråds undersökning som gjorts i anslulning lill försöksverksamhet i Köping, Mölndal och Öslersund.

Denna undersökning visar alt ca 60 % av ungdomen i de tre kommu­nerna och i åldrarna 1018 år är medlemmar i nägon ungdomsförening. Ytteriigare 20 % av ungdomarna skulle vilja bli medlem i nägon förening och omkring hälften av aUa föreningsanslulna skulle vilja la del i flera aktiviteter än de nu har möjlighet lill.

En bUd av omfaltningen av verksamhelen inom ungdoms- och idrotts-organisationerna ger också de redovisningar av deras lokala verksamhet som görs inom ramen för del statliga lokala akliviletsslödet. Enligl dessa redovisningar genomförde ungdoms- och idrotlsorganisalionerna under verksamhelsårel 1973/74 omkring 3 600 000 sammankomster, vilket innebär att mer än 10 000 sammankomster i genomsnitt genomfördes varje dag.

Tabell 2.1   Ungdomsorganisationernas anlal medlemmar, dislrikt och av­delningar år 1973

Organisations­kategori

Antal       Antal organi-     distrikt sa tio ner

Antal

Antal

%      Antal

lokal-

med-

med-

avdel-

lemmar

lemmar

ningar

7-25 år

12-25 år

Politiska ungdoms­

organisationer

5

82

Nykterhets-

organisationer               5            110

Kristna

organisationer              13             116

Övriga ungdoms­

organisationer              17             325

Tröskel­

organisationer

12____ 92

Summa

52     725

3 127

219 500

17

219 500

22

3 720

173 400

13

156 200

16

5 291

452 600

34

263 400

26

5 017

403 800

30

295 600

29

458

73 400

5

72 400

7

1 007 100

17 613  1322 700

Prop. 1975:14

7

Antalet medlemmar i ungdomsorganisationerna i åldrarna 7-25 år samt anlalel distrikt och avdelningar enligl 1973 ärs rapportering framgår av labell 2.1

2.2 Det statliga stödet

Statligt stöd till ungdomsorganisalionernas verksamhet har utgått sedan budgelärel 1954/55. Genom riksdagsbeslul år 1954 (prop. 1954: 156, SäU 1954:6, rskr 1954:315) erhöll ungdomsorganisalionerna bidrag för den allmänt ungdomsfrämjande verksamheten genom slöd lill utbUd­ning av ungdomsledare, ansläUande av instruktör och för främjande av fritidsverksamhet bland ungdom (fritidsgrupper). Riksdagsbeslutet bygg­de i huvudsak på förslag från 1953 års ulredning om slöd ål nykterhets-organisationer och ungdomsvårdande sammanslutningar.

De politiska ungdomsförbunden ställdes till en början ulanför bidrags­givningen. Fr.o.m. budgetåret 1957/58 erhöll även dessa statligt stöd (prop. 1957:132, SU 1957:122, rskr 1957:303). För utbetalning av bidrag förutsattes dock all samverkan skulle förekomma med erkänt sludieför­bund. Genom ändring är 1965 av 3 § i barnavårdslagen fick även kommunerna möjligheler atl ge bidrag lill de poliliska ungdomsförbun­dens lokala verksamhei (prop. 1965:69, 2LU 1965:43, rskr 1965:212).

Reformarbetet på ungdomsområdet under 1960-lalet byggde på för­slag från 1962 års ungdomsutredning.

I belänkandet (SOU 1963:67) Stöd ål ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei föreslog 1962 års ungdomsutredning all målsätt­ningen för slalens stöd lill ungdomsorganisalionerna skulle vidgas till atl gälla organisalionernas hela verksamhet och inle som lidigare vara begränsal till "gemensamma ungdomsfrämjande ålgärder". En organisa­tion skulle för atl komma i fråga för bidrag vara uppbyggd och fungera enligt demokratiska principer saml öppet la slällning för demokratin och vara beredd att öppet ta avstånd från samhällssystem där för demokratin fundamentala förutsättningar saknas. Genom statsmaklernas beslul (prop. 1964:1 bil. 10, SU 1964:62, rskr 1964:175) genomfördes i huvudsak utredningens förslag.

Genom riksdagsbeslut är 1969 (prop. 1969:1 bil. 10, SU 1969:43, rskr 1969:129) gjordes vissa ändringar i del ditlillsvarande statsbidragssyste­met efter förslag från ungdomsulredningen i slulbeiänkandel (SOU 1969:17) Statens stöd till ungdomsverksamhel. Del statliga stödet skulle enligt beslulet ulgå i form av elt grundbidrag, lika för alla organisationer, och ett rörligt bidrag. Det senare bidraget som baserades pä anlalel bidragsberättigade medlemmar och organisationens spridning i procenl av landets kommuner avsågs utgöra ett bidrag till dels den centrala verksamhelen, dels ungdomsledarulbildningen. 1969 års beslut innebar ingen förändring av frilidsgruppsbidragel. Ar 1971 beslulade stalsmakter­na om nya former för stödet till den lokala verksamhelen och frilidsgruppsbidragel ersattes av det lokala aklivitetsstödet (prop. 1971:32, KrU 1971:12, rskr 1971:187).

Prop. 1975:14

8

Stödet till idrotten reformerades är 1970 (prop. 1970:79, SU 1970:12, rskr 1970:291) efter förslag från idrotlsulredningen i dess betänkande. (SOU 1969:29) Idrott ål alla.

Bidragen liU idrottsrörelsens cenirala verksamhet i form av organisa-lionsstöd saml stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet och ungdomsledarulbildning har ökat kraftigt under 1970-talet. Ök­ningen har såväl i absoluta tal som relativt sett varit betydligt större för idrottsrörelsen än för ungdomsorganisationerna. Tas även hänsyn till del statliga stödet till den lokala verksamhelen blir skillnaderna ännu siörre. (Tabell 2.2)

Tabell 2.2  Bidrag till idrotts- och ungdomsorganisationernas verksamhet budgetåren 1970/71-1974/75 (tusental kr.)

Budgetår

Bidrag

Ökning

Idrotts-

Ungdomsorga-

Idrotts-

Ungdon

(sorgå-

organisa-

nisationerna

organisa-

nisationerna

tionerna'

tionerna

kr.

%

kr.

rs

1970/71

40 400

11900

1971/72

45 400

12 200

5 000

12,4

300

2,5

1972/73

50 900

14 200

5 500

12,1

2 000

16,4

1973/74

57 300

15 305

6 400

12,5

1 105

7,8

1974/75

65 600

16 055

8 300

14,4

750

4,9

Ökningar kr.

25 200

4 155

PiocentueU

ökning

62,4 %

34,9 %

Organisationsstöd m.m. (anslaget Stöd till idrotten: organisationsstöd) Bidrag  till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet och ungdomsledar­utbildning (anslagen Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet och Bidrag till ungdomsledarutbildning)

2.2.1   Allmänna bidrag till ungdomsorganisationerna

De allmänna bidrag som utgår till ungdomsorganisationerna är bidrag tUl central verksamhet, bidrag till ungdomsledarulbUdning och bidrag tUl lokal verksamhet. Bestämmelserna för bidragen åierfinns i kungörelsen (1971:388) om statsbidrag lill ungdomsorganisationer (ändrad senasi 1974:200). Bidragen utbetalas av SÖ som också har tillsynsansvaret för bidragsgivningen.

Bidrag enligt nämnda kungörelse utgår till ungdomsorganisation som regeringen förklarat berättigad till statsbidrag. För detta krävs atl organisaiionen har minsl 3 000 medlemmar i åldrarna 1225 år saml att den har lokalavdelningar i minsl 5 % av landels kommuner. Beräkningen av spridningen i kommuner görs pä grundval av den kommunindelning som gällde den 31 december 1973. Som medlem räknas dels den som är registrerad i organisationens medlemsmalrikel, dels den som under ifrågavarande redovisningsär dellagil i organisationens verksamhei vid minsl lio sammankomster. Med lokalavdelning avses avdelning i ung­domsorganisation som uppfyller bl. a. vUlkoren att flertalet av medlem­marna är i åldrarna 12-25 år samt all lokalavdelningen under redovisnings-

Prop. 1975:14

9

året genomfört minst 25 sammankomster.

F. n. är 46 ungdomsorganisationer förklarade berättigade till slatsbi­drag enligt nämnda kungörelse. Av dessa organisationer är tre samarbets­organ för andra organisationer.

2.2.2   Bidrag till central verksamhet

Bidraget lill central verksamhei utgår i form av ett grundbidrag och ell rörligl bidrag. När en organisaiion försia gången erhåller bidrag till central verksamhei utgår endasi grundbidragel. Grundbidragel ulgör 30 000 kr. Det för rörligt bidrag tUlgängliga beloppet fördelas mellan organisationerna med hänsyn lill anlalel medlemmar i åldrarna 1225 år och geografisk spridning varvid organisaiionerna tillgodoräknas s. k. vägningstal enligl en i kungörelsen införd labell. Grundbidrag och rörligl bidrag utgår med sammanlagl högst del belopp som svarar mol ungdoms­organisationens kostnader för central verksamhet under redovisningsåret. Bidragsbeslämmelsernas lillämpning pä de tre organisationer som är samarbetsorgan för andra organisalioner beslulas av regeringen efter förslag av SÖ.

För bidrag lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet är för budgetåret 1974/75 anvisal 7 575 000 kr.

SÖ disponerar vidare innevarande budgetår 300 000 kr. all fördelas mellan organisalioner, s. k. Iröskelorganisalioner, som inte erhåller bidrag enligt kungörelsen men som bedriver en verksamhei, vilken med hänsyn lill omfattning och inriklning bör erhålla statligt stöd. F. n. erhåller 21 organisationer s. k. tröskelbidrag.

Vidare disponerar SÖ medel, innevarande budgetår 400 000 kr., för bidrag lill koslnaderna för verksamhet inom speciella ungdomsgrupper eller till utveckling av nya verksamhetsformer. Medlen fördelas mellan de organisationer som fär bidrag lill central verksamhei.

2.2.3   Bidrag till ungdomsledarutbildning

Det för bidrag lill ungdomsledarulbildning lillgängliga beloppel förde­las efter samma principer som den rörliga delen av bidraget till central verksamhei med undanlag av all vid beräkningen av bidraget till ung­domsledarulbildning hänsyn las lill organisationernas anlal medlemmar i åldrarna 7-25 år. Bidrag utgår med högst del belopp som svarar mot två tredjedelar av organisationens kosinader för utbildning av ungdomsledare under redovisningsårel. Bidragsbestämmelsernas lillämpning på de tre organisationer som är samarbetsorgan för andra organisationer beslulas av regeringen efter förslag av SÖ.

För bidrag till ungdomsledarulbildning är för budgetåret 1974/75 anvisat 7 405 000 kr.

SÖ disponerar vidare innevarande budgetår 200 000 kr. för bidrag till kvalificerad ledarutbildning saml   175 000 kr.  för SÖ:s kursverksamhet.

Prop. 1975:14

10

2.2.4 Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet

Berättigade till slatsbidrag till lokal verksamhei är dels de ungdomsor­ganisationer som förklarats berättigade atl erhålla bidrag under anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, dock med undantag för de organisationer som är samarbelsorgan för andra organisa­tioner, dels RF och övriga organisalioner med organisalionsslöd under nionde huvudtiteln, vilka förut erhållit statsbidrag enligt kungörelsen (1954:575) om statsbidrag till ungdomens friiidsverksamhei (upphävd genom 1971:388).

Regeringen beslutar på förslag av SÖ om hur slor del av anslagel som skall kunna fördelas mellan de s. k. Iröskelorganisationerna.

Statsbidraget fördelas mellan organisalionernas lokalavdelningar i för­hållande till anlalel bidragsberättigade sammankomster. Med sådan sam­mankomst förstås en av lokalavdelning planerad och anordnad samman­komst med minsl fem deltagare i åldrarna 1225 år som varat minst en timme. Bidragel utgär med högst 10 kr. för varie sammankomst. Om anlalel sammankomster är så stort att det för bidrag lillgängliga anslags-beloppet inte räcker lill elt bidrag om 10 kr. för varje sammankomst, skall bidragel per sammankomst nedsättas med vad som fordras för atl del tillgängliga beloppel inle skall överskridas.

För budgetåret 1974/75 är anvisat 30 500 000 kr. för bidrag tiU ungdomsorganisationernas lokala verksamhet.

2.2.5   Bidrag till särskilda ändamål

Bidrag till verksamhei inom ungdomsorganisalionerna kan ulgå från en rad olika organ och myndigheter. I det följande redovisas de viktigaste av dessa särskilda insatser som i flera fall är av relativt permanent karaklär. Redogörelsen följer uppdelningen av statsbudgeten pä huvudtitlar.

Tredfe huvudtiteln

Från anslaget Rekrylering och ulbildning av fältpersonal saml informa­tionsverksamhet utgår bidrag till enskilda organisationers u-landsinforma­tion. Bidrag till ungdomsorganisationer kan utgå dels via ell generellt bidrag till sludieförbunden, dels direkt till den enskilda organisaiionen. Bidragen fördelas av slyrelsen för internationell ulveckling.

Femle huvudtiteln

Socialstyrelsens nämnd för hälsoupplysning fördelar bidrag lill kvinno-och ungdomsorganisationer för upplysningsverksamhet i sexual- och samlevnadsfrågor.

Ur allmänna arvsfonden utgår bidrag till försöksverksamhet inom ungdomsorganisalionerna avseende åldrarna 7-12 år. Under budgetåren 1971/72-1974/75 har utgått sammanlagt 17,8 milj. kr. Tillsynsmyndig­het för verksamheten är socialstyrelsen.

Prop. 1975:14

11

Sjunde huvudtiteln

Från anslagel Upplysning om alkohol- och narkotikaproblemen utgår bidrag till informationsverksamhet som bedrivs av olika organisationer, däribland ungdomsorganisationerna. Medlen fördelas av statens ungdoms­råd. För budgetåren 1972/73-1974/75 har anvisats totalt 7,5 milj. kr.

Åttonde huvudtiteln

Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgårdar erhåller bidrag liU förbundels cenirala verksamhei och ledarutbildning. Bidragel utbetalas av SÖ och uppgår innevarande budgetår lill 289 000 kr.

Från anslagel Bidrag lill nyklerhelsorganisalioner m. m. utgår bidrag om totalt 400 000 kr. innevarande budgetår tUl upplysningsverksamhet i alkoholfrågan inom ungdomsorganisationerna. Bidragen fördelas av SÖ.

Nionde huvudtiteln

Från anslagel Bidrag till viss ungdomsverksamhet utgår bidrag för all stimulera praktisk och yrkesinriktad verksamhet bland ungdom pä landsbygden. Medlen fördelas av lantbrukssiyrelsen och uppgår inneva­rande budgetär till 500 000 kr.

Under anslaget Slöd lill idrotten: organisationsstöd finns vissa medel avsatta för serviceverksamhet gentemot organisationer ulanför idrotts­rörelsen, bl.a. ungdomsorganisalionerna. Riksidrotlsslyrelsen fastställer vilket belopp som får användas för della ändamål.

Elfte huvudtiteln

Slatens invandrarverk har vid några tillfällen utbetalat bidrag lill ungdomsorganisationer för särskild försöksverksamhet i invandrarfrågor och för lokala försöksprojekt.

AMS utbetalade under budgetåren 1971/72-1973/74 sammanlagt ca 30 milj. kr. för all bereda arbetslösa ungdomar möjlighet till tillfällig anställning som ungdomsledare inom föreningslivet.

2.3 Landstingens bidragsgivning

Ungdomsorganisationernas regionala organisationer kan erhålla bidrag till sin verksamhet frän landslingen. Landstingsförbundets styrelse anlog år 1971 rekommendationen: Landstingsbidrag till ungdomsorganisatio­ner, studiedistrikt, länsbildningsförbund och idrottsrörelsen. De flesta landsting har antagit bidragsnormer som i stort sett ansluter lill rekom­mendationen.

Bidrag till ungdomsorganisation kan, enligt rekommendationen, utgå till distriktsorganisation vars riksorganisation erhåller statsbidrag till sin centrala verksamhei. Bidrag utgår dels till den allmänna verksamheten.

Prop. 1975:14

12

dels till ungdomsledarutbildningen.

Bidrag till idrotten utgår till administrativ verksamhet samt lill gemen­sam eller separal utbildningsverksamhet. Bidragsbeloppet utgår som totalanslag som beräknas efter ett av resp. landsting fastsläUt belopp per capita. Dislriklsorganisalionerna får själva upprätta förslag till fördelning av totalanslaget.

Både ungdoms- och idrottsorganisationer är skyldiga atl lämna in verksamhetsberättelse till landstinget.

Till ungdomsdistriktens allmänna verksamhei utgick är 1973 ca 6,1 milj. kr. och år 1974 ca 6,4 milj. kr. TiU ungdomsledarutbildning utgick år 1973 ca 13 milj. kr. och år 1974 ca 14,4 milj. kr. Landstingsbidraget till idrottsverksamhet var år 1973 8,1 milj. kr. och år 1974 9,6 milj. kr.

2.4 Kommunernas bidragsgivning

I betänkandet (SOU 1966:32) Kommunerna och ungdomen redovisas den myckel splittrade bild som präglade de kommunala insatserna på imgdoms- och fritidsområdet i början av 1960-talel. Del föreslogs en samordning av de kommunala ungdoms- och frilidspolitiska insalserna och all ett kommunalt organ - fritidsnämnden - skulle svara för delta. Vidare fanns i belänkandet förslag lill normer för bidrag.

Svenska kommunförbundet utgav år 1973 en promemoria om former och principer för kommunala bidrag lill ungdomens förenings- och frilidsliv (PM 1973-03-16). Beloppen för de olika bidragslyperna angavs inte. Enligl promemorian bör bidragssystemet vara utformat så att det styr organisationernas verksamhet sä lite som möjligl, stimule­rar till aktivitet, är enkelt atl tillämpa och fördelar tillgängliga medel rättvist mellan organisaiionerna, vilket bl. a. innebär att de speciella behoven hos e.xempelvis de handikappade tillgodoses.

De bidragstyper som rekommenderas är administralionsbidrag, lokal­bidrag, aktivitetsbidrag och ledarutbildningsbidrag. Därutöver bör den ansvariga nämnden ha vissa medel till förfogande för speciella insatser. De kommunala åtagandena på ungdoms- och fritidsområdet har utvecklats kraftigt. Vid årsskiftet 1974-1975 hade 270 av landets 278 kommuner inrättat särskild nämnd tör frilidsfrågor.

Även den kommunala bidragsgivningen till föreningslivet har ökat. Enligt tillgängliga uppgifter fördelade kommunerna år 1969 ca 47 milj. kr. i föreningsbidrag. Motsvarande belopp är 1973 var 131 milj. kr.

Prop. 1975:14

13

3    Bidrag tili ungdomsorganisationernas centrala verksamhet

3.1  Arbetsgmppen inom statens ungdomsråd

3.1.1   Mål för ungdomspolitiken

Till ungdomspolitiken bör enligt arbetsgruppen räknas de samhällsåt­gärder som stödjer och stimulerar demokratiska miljöer där barn även de i den lägre skolåldern och ungdomar i samarbele kan utveckla sina idéer, intressen och färdigheler. 1 della sammanhang intar ungdomsorga­nisationerna en särställning. Elt rikt förgrenat föreningsliv som represen­terar en mängd olika värderingar i livs- och samhällsfrågor garanterar mångfald och skapar respekt för de olika värderingar som präglar den svenska demokratin. Del är ungdomarna själva som genom alt ta ansvar för verksamheten skall ge ungdomsarbetet och därmed ungdomspoliliken dess form och innehåll. Ungdomarnas egna önskemål, såsom de kommer lill uttryck i demokratiskt fattade beslut i självständiga organisationer, bör vara vägledande för de samhälleliga insatserna på det ungdomspoli­tiska området.

Arbetsgruppen föreslår att det övergripande målet för sam­hällets ungdomspolitik formuleras på följande säll: Ungdomspoliliken skall medverka till atl utveckla demokratin, stimulera lill samhällsengage­mang, skapa en bättre samhällsmiljö och bidra till jämlikhet mellan individer och mellan grupper i samhällel.

Det övergripande målel bör konkretiseras för begränsade delområ­den. För varie sådant delområde bör anges handlingslinjer och metoder för att successivt förverkliga delar av del uppställda målel. Arbetsgruppen föreslår en uppdelning på följande delområden: demokrati och rättvisa, gemenskap och aktivitet, åsiktsfrihet och opinionsbildning samt tradition och förnyelse.

I ett särskilt yttrande anför ledamoten[REDACTED_EFTERNAMN] att utformandet av förslag till övergripande mål för samhällets ungdomspolitik faller utanför ramen för arbetsgruppens kompetens.

3.1.2    Kostnader   och   intäkter   för  ungdomsorganisationernas  centrala

verksamhet

Arbetsgruppen har gjort en kartläggning av ungdomsorganisationernas centrala verksamhet och koslnaderna för denna. Undersökningen omfat­tar åren 1970, 1971 och 1973. För de två första åren avser redovisningen boksluten för resp. år. Uppgifterna för år 1973 avser den budget som upprättats av organisaiionerna själva. Av de 44 ungdomsorganisationer (exkl. samarbelsorganen) som budgetåret 1971/72 erhöll slatligl slöd lill sin centrala verksamhet har 40 organisationer lämnat uppgifter.

Av undersökningen framgår att den årliga kostnadsökningen för ungdomsorganisationerna under den aktuella perioden har varil ca 20/?. För att täcka denna har organisationernas egna insatser i form av bl. a. medlemsavgifter, insamlingar etc. ökat med närmare 70 %. De redovisade årliga underskotten har ocksä ökat. (Tabell 3.1)

Prop. 1975:14

14

Tabell 3.1  Totala kostnader och intäkter för ungdomsorganisalionernas centrala verksamhet (milj. kr.)

1970        1971

1973

Totala kostnader

36,9

44,0

52,3

Totala intäkter

33,4

40,3

47,8

Ärligt underskott

3,5

3,7

4,5

Kostnaderna för administration tar i anspråk en större andel av de lillgängliga resurserna för de politiska ungdomsförbunden och gruppen övriga ungdomsorganisationer än för nykterhels- och de kristna organisa­tionerna. Dessa i sin tur redovisar högre kosinader för den nationella och internationella verksamheten. Olikheterna tycks ha samband med den verksamhetsinriktning som de olika organisaiionerna har.

Ungdomsorganisationerna finansierar i slor utsträckning den centrala verksamhelen med egna medel. Mellan åren 1970 och 1973 beräknar ungdomsorganisalionerna att medlemsavgifter och insamlingar har ökat med 5 milj. kr. (Tabell 3.2)

Tabell 3.2  Bidrag,  avgifter etc.  till ungdomsorganisationernas cenirala verksamhet (milj. kr.)

Intäkter

1970        1971

1973

Statliga bidrag

8,6

10,3

13,8

Övriga bidrag

5,2

5,8

6,7

Insamlingar och medlems-

avgifter

4,4

7,7

9,4

Kostnaderna för administrationen har ökal kraftigast. Dessa är oftast av den arten atl organisaiionerna själva saknar möjligheter att påverka dem. Löner, sociala avgifter, hyror samt rese- porto- och telekostnader ingår i beräkningsunderlaget. (Tabell 3.3)

Tabell 3.3  Ungdomsorganisalionernas     kosinader    för    administration (milj. kr.)

Kostnadslag

1970        1971

1973

Personalkostnader

11,4

14,2

16,7

Lokaler

2,3

2,9

3,5

Organisationskostnader

2,0

2,0

2,2

Reklam och information

3,3

4,3

4,9

Summa

19,0

23,4

27,3

Statligt stöd till

central verksamhet

4,6

5,3

6,4

Prop. 1975:14

15

Ar 1970 hade ungdomsorganisalionerna 293 personer anställda cen­tralt. Fram till år 1973 hade antalel ökat med 20 personer till 313. Genomsnittslönen, inkl. sociala avgifter, ökade under samma tid med ca 31 % från 30 600 kr. tiU 40 200 kr. per år.

Av ungdomsorganisationernas kostnader för den centrala verksamhe­ten ulgör efter de administrativa kostnaderna, utgifter som har direkt anknytning lill verksamhelen den slörsta posten. Hit kan hänföras t. ex. kostnaderna för ledarutbildning samt koslnaderna för övrig nationell och internationell verksamhei. (Tabell 3.4)

Tabell 3.4 Ungdomsorganisationernas intäkter och kosinader för ledarut­bildning saml övrig nationell och internationell verksamhei (milj. kr.)

År

Totalkostnad

StaUiga

bid

rag

hgeninsats

för verksam-

heten

milj. kr.

andel

i%

milj. kr.

andel i %

(milj. kr.)

1970

9,7

4,0

41

5,7

59

1971

11,7

5,0

43

6,7

57

1973

16,0

7,4

46

8,6

54

De slalliga bidragen har ökat väsentligt under perioden. Även ung­domsorganisalionerna själva har genom betydligt ökade ekonomiska lillskott medverkat till att motverka effekterna av kostnadsutvecklingen. (Tabell 3.5)

Tabell 3.5  Finansieringen   av  ungdomsorganisationernas  centrala  verk­samhet fördelad på statsbidrag och egeninsals (milj. kr.)

År

Total­kostnad milj. kr.

Statsbidrag

ligeninsats

milj. kr.

andel i %

milj. kr.

andel i %

1970 1971 1973

28,7 35,1 43,3

8,6 10,3 13,8

30

29,3

31,9

20,1 24,8 29,5

70

70,6

68,1

Arbetsgruppen anför att den på grund av de ökande årliga underskot­len hyser oro för kostnadsutvecklingens konsekvenser för organisationer­na i ett längre tidsperspektiv. Det finns inte några tecken som tyder på alt den redovisade trenden i kostnadsutvecklingen kommer att kunna brytas. För ungdomsorganisationerna finns, enligt arbetsgruppen, i huvudsak tre olika utvägar, nämligen att ytterligare pressa de centrala koslnaderna, vilket mäste anses som orealistiskt eftersom den centrala verksamheten redan nu är kraftigt underdimensionerad, att söka sig nya finansiärer, vilket inte är önskvärt eftersom det lätt kan leda till att ungdomsorganisationerna hamnar i beroendeställning till andra organisa­lioner eller företag, eller all samhällets slöd till föreningslivet ökas och

Prop. 1975:14

16

att   ungdomsorganisationernas fortsatta  ulveckling, självständighet och oberoende härigenom garanteras.

3. L3  Arbetsgruppens förslag till bidragskonstruktion

Del reguljära statliga stödet till ungdomsorganisationernas cenirala verksamhei bör utgå som elt bidrag. De nuvarande bidragen lill ungdoms­organisalionernas cenirala verksamhei och ungdomsledarulbildning bör därför föras samman lill elt bidrag. Bidragel bör avse ungdomsförbun­dens kosinader för administrativ verksamhet, ledarutbildning, informa­tions- och utvecklingsarbete, insatser för regional utjämning samt interna­tionell verksamhet.

Reglerna för del nya bidragel bör omfatla alla ungdomsorganisationer och bör vara så utformade att lillgängliga medel fördelas pä ell rättvist sätt mellan organisaiionerna. Bidragsgivningen skall inte verka styrande på verksamheten. Det bör vara möjligt alt kontrollera att organisationer­na uppfyller de uppställda villkoren för bidrag. Slutligen bör bidragsreg­lerna vara enkla att justera och komplettera.

Elt enkelt bidragssystem gör del möjligt för ungdomsorganisalionerna att själva beräkna bidragets slorlek vilket underlättar deras långsiktiga planering. Enkla bidragsregler minskar ocksä det administrativa arbetet hos såväl organisationer som tillsynsmyndighet.

Samhällets stöd lill ungdomsorganisalionerna bör baseras på ell förtro­ende för organisationernas möjligheler alt själva avgöra hur lillgängliga resurser bäst kan gagna organisationens mål och tillgodose medlemmarnas inlressen. Endast för all garantera all tillgängliga medel fördelas mellan ungdomsorganisationerna i enlighel med fastställda bestämmelser bör etl kontrollsystem upprätthällas.

En förutsättning för alt statligt bidrag skall ulgä lill en ungdomsorgani­sation är att den genom sin verksamhet främjar en demokratisk samhälls­utveckling. Med ungdomsorganisation skall enligl arbets­gruppen förstås en organisation som bedriver verksamhet bland ungdom i åldrarna 725 år saml har mer än hälften av sina medlemmar i åldersgrupperna under 25 år.

Som bidragsgrundande medlem bör vid fördelningen av det statliga slödet endast räknas de medlemmar som är i åldrarna 7-25 år. Enligt nuvarande bidragsbeslämmelscr avses med medlem dels den som finns registrerad i organisationens medlemsmalrikel, dels den som deltagit i minst tio sammankomster anordnade av organisaiionen. Denna definition ger möjlighet lill vida tolkningar. För att undvika detta föreslås att med bidragsgrundande medlem i ungdomsorganisation skall förstås den som är ansluten lill en lokalavdelning och har eriagt avgifi lill organisationen för närmast föregående verksamhetsår. För alt bli berät­tigad till statsbidrag skall en organisation ha minst 3 000 medlemmar i åldrarna 7-25 år.

Nuvarande bestämmelser vad gäller kraven på geografisk spridning har mist sin  betydelse  pä  grund  av de genomförda kommunreformerna. I

Prop. 1975:14

17

stället för kommuner bör i fortsättningen landstingsområden användas som beräkningsgrund. För att en ungdomsorganisation skall kunna erhålla statligt bidrag lill sin cenirala verksamhet föreslår arbetsgruppen all ungdomsorganisationen skall ha verksamma lokalavdel­ningar i minst hälften av landels landstingsområden.

Arbetsgruppen föreslår all en ungdomsorganisation som uppfyller de uppställda vUlkoren skall erhålla dels etl grundbidrag som bör vara av samma storlek för aUa organisationer, dels ett rörligt bidrag som fördelas med hänsyn tiU organisationens medlemsantal.

F. n. utgår elt grundbidrag om 30 000 kr. till bidragsberälligad ungdomsorganisation. En ungdomsorganisation med något över 3 000 medlemmar erhöll budgetåret 1972/73 drygt 100 000 kr. lill sin cenirala verksamhet och ledarutbildning. Del nya grundbidraget föreslås få en nivå som ungefär molsvarar detta belopp. Beträffande det rörliga bidraget föreslås delta beräknas med ell fast belopp per medlem, räknat på del redovisade antalet medlemmar som översliger 3 000. Det slalliga bidraget bör maximeras tUl 75 % av en ungdomsorganisations kosinader för central administration och verksamhet.

Alla ungdomsorganisationer som uppfyller kvalifikationskraven före­slås bli berättigade tiU statligt stöd. För nya ungdomsorganisa­tioner, bl. a. de nuvarande Iröskelorganisationerna, föreslås en in-Irappningsperiod i del nya systemet på tvä år. Under del försia året bör ell halvt grundbidrag ulgå och under del andra årel etl hell grundbidrag. Fr. o. m. det Iredje året bör fullt bidrag ulgå. På samma säll som nu sker bör regeringen även i fortsättningen avgöra när en organisation skall förklaras berättigad till slalligt bidrag.

Organisalioner som varil godkända för slalligt stöd kan på grund av omorganisation eller av andra orsaker komma att hamna under kvalifika­tionsgränserna. För atl inte dessa med en gång helt skall förlora sitt statliga stöd föreslås särskilda avtrappningsregler. En organisa­tion som inle längre uppfyller kvalifikationskraven för slalligt bidrag bör under del första årel erhålla elt grundbidrag. Därefter bör utgå ett halvt grundbidrag under ett år varefter bidragel upphör under påföljande år såvida inle organisaiionen under tiden åter lyckats kvaUficera sig för bidrag.

Vissa organisationer som nu erhåller statligt slöd till sin ungdomsverk­samhet men som inle uppfyller de föreslagna kvalifikationsgränserna har av arbetsgruppen bedömts i särskild ordning. Till sådana organisalioner som inte uppfyller kvalifikationerna för all erhålla bidrag enligt de generella reglerna men som bedriver en verksamhet som ur samhällets synpunkl är av stort värde bör slalligt stöd utgå.

I vissa handikapporganisationer är inle flertalet av med­lemmama under 25 år. Ungdomsverksamhel och vuxenverksamhet är vanligen iniegrerad. Några handikapporganisationer har svårigheter atl uppfyUa minimikravet om 3 000 medlemmar i åldrarna 725 år.

För vissa invandrarorganisationer och etniska minoritelsorganisalioner  är  det svårt att t. ex. uppfylla

2 Riksdagen 1975. 1 saml Nr 14

Prop. 1975:14

18

minimikravet på geografisk spridning. Några invandrargrupper är t. ex. koncentrerade till vissa orter i landet och en organisaiion som Svenska samernas riksungdomsförbund kan av naluriiga skäl endasi redovisa verksamhet inom de fyra nordligaste länen.

Arbetsgruppen föreslär alt tillsynsmyndigheten får i uppgift alt göra en total bedömning av nämnda organisationsgruppers verksamhei och årligen föreslå regeringen hur dessa skall inpassas i bidragssystemet.

Riksförbundet Sveriges frilids- och hemgår­dar kan inle betraktas som etl ungdomsförbund av samma slag som övriga ungdomsorganisationer. Förbundets verksamhei bör dock även fortsättningsvis erhålla statligt stöd. De föreslagna beräkningsgrunderna för grundbidrag och rörligl bidrag är emellertid inle tillämpliga, varför arbetsgruppen föreslår all nuvarande bidrag lill förbundel höjs med belopp molsvarande den genomsnittliga ökningen för övriga ungdomsor­ganisationer med den föreslagna bidragskonslruktionen.

Riksförbundet Kyrkans ungdom är atl betrakta som en riksorganisation för del kyrkliga ungdomsarbetet i många av svenska kyrkans församlingar. EnUgt 2 § I mom. församlingsslyrelselagen åligger del varje församUng all främja krislen verksamhei bland ungdom. På många håll utgör förbundets lokala verksamhei församlingens ung­domsverksamhet. Förbundet uppger all del numera finns en formell överenskommelse med Sveriges pastoratsförbund om att förbundet skall kunna bedriva den kyrkliga ungdomsverksamheten på uppdrag av försam­ling.

En majoritet inom arbetsgruppen anser inte all förbundets uppbygg­nad och verksamhet ger tillräckliga skäl för atl särbehandla organisatio­nen i statsbidragshänseende. Därför föresläs att statsbidrag även fortsätt­ningsvis skall utgå enligt samma regler som föreslagits för övriga ung­domsorganisationer.

En minoritet inom arbetsgruppen hävdar all vissa paralleller kan dras mellan Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgårdar och Riksförbundet Kyrkans ungdom vad gäller organisationsuppbyggnaden. En slor del av del lokala ungdomsarbetet inom riksförbundet bekostas helt av kyrko­kommunala skattemedel varigenom förbundel har fler möjligheler till ekonomiskl stod via skattemedel än övriga ungdomsorganisationer. Efter­som förbundet bedriver ell värdefullt och omfattande ungdomsarbete föreslår reservanterna atl riksförbundet erhåller etl statsbidrag uppräknat med genomsnillsökningen för övriga ungdomsorganisationer inom det föreslagna bidragssystemet.

Enligt arbetsgruppen bör även bidragsgivningen till samarbets-organisalionerna bedömas i särskild ordning efiersom dessa organisalioner inle har direktanslulna medlemmar som övriga ungdoms­organisationer utan har de olika ungdomsorganisalionerna som medlem­mar. F. n. erhåller fyra samarbetsorganisationer bidrag lill sin verksamhet nämUgen Föreningen Nordens ungdomsrepresentantskap, Sveriges krislna ungdomsråd,   Sveriges   ungdomsorganisationers   landsråd   och   Svenska

Prop. 1975:14

19

scoulrådel. Den sisinämnda organisaiionen erhåller s. k. Iröskelbidrag.

Föreningen Nordens ungdomsrepresentantskap har f.n. 31 medlems­organisationer. Organisationen presenterar sig själv som tvärpolilisk och har enligl sina siadgar till uppgift all sprida upplysning om Norden bland ungdomsorganisationerna samt stimulera dessa till ökal nordiskt samarbe­te.

Sveriges kristna ungdomsråd har f. n. 15 medlemsorganisationer. Rå­dets uppgift är all vara ett organ för samråd och samarbele mellan ungdomsorganisationer som förklarat sig vilja verka för unga människors tro på Jesus Krislus såsom deras Gud och Frälsare enligl den Heliga skrift.

Sveriges ungdomsorganisationers landsråd har f. n. 43 medlemsorgani­sationer samt fyra observalörsorganisalioner. Den enda begränsning som finns för medlemskap är att den ansökande organisaiionen skall vara demokratiskt uppbyggd och verka för demokratin. Landsrådels verksam­het är helt inriktad på atl informera om internationell verksamhet samt all ha och förmedla internationella kontakter.

Svenska scoulunionen är ell samarbelsorgan för fem självsländigt arbelande scoutförbund som enats om alt gemensaml främja den scout-verksamhet som bedrivs i landet.

Samarbetsorganisalionerna fungerar i huvudsak som serviceorgan ät medlemsorganisationerna. Arbetsgruppen anser atl samarbetsorganisalio­nerna principielll sell bör stödjas ekonomiskl av medlemsorganisationer­na och inte erhålla statligt stöd. I annal fall finns risken all olika ungdomsorganisationer bildar nya samarbelsorgan för att på så säll fä ökade resurser eller alt samarbelsorganen i kraft av sin självständighet gentemot medlemsorganisationerna formar och styr deras arbeie.

Sveriges krislna ungdomsråd och Svenska scoulunionen bör betraktas som specifika intresseorganisationer för vissa klarl avgränsade grupper av ungdomsorganisationer. Sveriges ungdomsorganisationers landsråd och Föreningen Nordens ungdomsrepresentantskap har däremot vid sidan av kravel på demokratisk uppbyggnad inga stadgemässiga begränsningar i fråga om vUka som får bli medlemsorganisationer.

Arbetsgruppen föreslär atl landsrådet och ungdomsrepresentantskapet som bidrag till sin adminislraliva verksamhei vardera erhåller ell belopp molsvarande ett grundbidrag. De två övriga samarbetsorganisalionerna. Svenska scoulunionen och Sveriges kristna ungdomsråd, föreslås inle få något statsbidrag. Bidragel lill ungdomsrådet bör dock trappas ner under en tväårsperiod.

Under anslagen Bidrag till ungdomsorganisationernas cenirala verksam­het och Bidrag till ungdomsledarulbildning disponerar SÖ medel för bidrag till försöksverksamhet och kvalificerad ledarutbildning inom ung­domsorganisationerna samt lill SÖ:s egen kurs- och konferensverksamhet. Det är angelägel alt samhället även fortsättningsvis stimulerar och understödjer försöksverksamhet och utvecklingsarbete inom ungdomsor­ganisationerna. Arbetsgruppen föreslär atl ett anslag om 1 milj. kr. avseende utvecklingsarbete, försöksverksamhet, kvalificerad ledarulbild-

Prop. 1975:14

20

lung samt kurs och konferensverksamhet ställs till tillsynsmyndighetens förfogande.

3.1.4  Redovisning och rapportering

Den redovisning och rapportering som kommer all krävas för all bidrag skall ulgä bör bygga på elt ömsesidigt förtroende mellan bidrags­givare och bidragsmottagare. Ett sådani förtroende bör f. ö. enligl arbetsgruppen prägla aU samhällelig bidragsgivning till folkrörelser och ideella organisationer. Det bör därför vara tillräckligt atl ungdomsorgani­salionerna tillställer tillsynsmyndigheten sina verksamhetsberättelser med ekonomisk berättelse och revisionsberättelse. Verksamhetsberättelsen skall vara verifierad av organisationens revisorer varav en om möjUgt bör vara auktoriserad.

I verksamhetsberättelsen bör ingå uppgifier om anlalel medlemmar i bidragsberättigande åldrar, den geografiska spridningen samt verksamhe­tens omfattning. Av den ekonomiska berättelsen bör framgå vilka kostnader som organisaiionen har haft för sin administration och verk­samhet.

3.1.5 SärskUda överväganden

Arbetsgruppen behandlar utöver bidraget till ungdomsorganisationer­nas centrala verksamhet även vissa andra frågor avseende ungdomsområ­del.

Statens ungdomsråds försöksverksamhet har enligl arbetsgruppen visat all stora ungdomsgrupper är ointresserade av poliliska frågor. Inställ­ningen till politiska organisationer och politisk verksamhet är till över­vägande delen negativ. Arbetsgruppen upplever det som oroande alt slora ungdomsgrupper ger uttryck för en känsla av maktlöshet och likgiltighet inför möjligheterna att kunna påverka den politiska beslutsprocessen. En av orsakerna lorde vara brislande kunskap och informaiion om hur politiska partier och politiska ungdomsförbund verkar i samhäUet.

Arbetsgruppen föreslår därför att möjlighelerna att ge ett speciellt slöd till de politiska ungdomsförbundens informationsarbete och uppsökande verksamhei prövas.

3.1.6 Samordning och samsyn på ungdomsområdet

Principerna för samhällets slöd lUI ungdomsorganisationernas verksam­het bör vara all de statliga bidragen i första hand stödjer organisationerna på riksnivå. Landstingsslödel bör avse den regionala verksamhelen och det kommunala stödet den verksamhet som bedrivs lokall. Arbetsgrup­pen anser att en översyn av den totala samhälleliga bidragsgivningen är moliverad för atl åstadkomma en ulveckling i antydd riklning.

Ungdomsorganisationernas verksamhei omfaltar ungefär lika många ungdomar som idrottsrörelsens. Det finns ulifrån ungdomspolitiska motiv

Prop. 1975:14

21

anledning atl pröva om inle den slalliga bidragsgivningen till de båda grupperna kan föras samman under en huvudtitel. Ell första sleg i denna riktning skulle kunna vara atl ge tillsynsmyndigheterna för resp. typer av bidrag en likvärdig uppbyggnad och kompetens.

Oavsett möjligheterna alt inom en snar framlid lösa frågan om samordning av de ungdomspoliliska åtgärderna, ser arbetsgruppen det som ytterst angeläget all frågan om vUkel organ som skall vara tillsyns­myndighet för bidragen lill ungdomsorganisationernas verksamhei snarast prövas.

3.2. Remissyttrandena 3.2.1   Allmänna synpunkter

Flera remissinstanser redovisar allmänna synpunkter pä förslagel till ulformning av stödet lill ungdomsorganisalionernas centrala verksamhei.

Socialstyrelsen ifrågasätter om del är ändamålsenligt all göra föränd­ringar i stödet lill ungdomsorganisalionerna innan barnslugeutredningen och utredningen om skolans inre arbete har presenterat sina förslag. SÖ finner arbetsgruppens kartläggning av ungdomsorganisalionernas eko­nomiska situation värdefull och anser atl den diskussion som förs om målen för ungdomspoliliken ger en grund för ulformningen av elt nyll centralt slöd.

Evangeliska fosterlandsstiftelsens ungdom och KFUK-KFUM:s riksför­bund noterar atl förslaget speglar ett förtroende för organisalionernas verksamhet och ledare och menar att della förtroende borde avspeglas i alla kontakter mellan samhället och ungdomsorganisationerna.

FPU framhäller värdet av den översyn som arbetsgruppen har gjort och anser att den föreslagna utformningen av stödet ulgör en väsentlig förbättring jämfört med nuvarande system. Liknande synpunkter redo­visar Riksförbundet Sveriges 4 H, Svenska ungdomsringen för bygdekul­tur och Ridfrämjandels ungdomsnämnd.

Svenska kommunförbundet delar arbetsgruppens uppfattning all ung­domsorganisalionernas verksamhet är en del av hela kulturpolitiken. Detla synsätt har i ökad utsträckning kommil all påverka kommunerna som samordnat stödet till kulturlivet och organisationernas insalser. Denna samordning har inte genomförts inom den slalliga sektorn varför förbundet konstaterar all förslagel endast omfattar en mindre del av samhällets stöd till fritids- och kulturverksamheten. Ungdomsorganisalio­nernas ekonomiska situation motiverar atl förslagel genomförs även om del får ses som en provisorisk ålgärd i avvaktan pä en mer långsiktig lösning av de nämnda samordningsfrågorna.

SSU delar arbetsgruppens inställning lill ungdomsorganisalionernas roll och uppgifier i samhället och framhåller atl organisaiionerna måste ses som en del av samhällets loiala verksamhei.

Prop. 1975:14

22

3.2.2 SamhäUet och ungdomsorganisationerna

Elt stort antal remissinstanser instämmer i arbetsgruppens förslag till formulering av det övergripande målet för ungdomspoliliken. Till dessa hör bl. a. SÖ, LO, TCO, Landstingsförbundet, Ansgarsförbun­del inom svenska kyrkan, CUF, FPU, SSU, Frikyrkliga gymnasiströrel­sen/Kristna studentrörelsen i Sverige, Frälsningsarméns scoutförbund, Frälsningsarméns ungdom. Förbundet Vi unga. Föreningen Nordens ungdomsrepresentantskap, IOGT-NTO:s junior förbund. Riksförbundet Kyrkans ungdom, Sveriges kristna ungdomsråd. Svenska baptisternas ungdomsförbund. Ungdomens nykterhetsförbund, Sveriges unglottor, Sveriges ungdomsorganisationers landsråd. Svenska frisksporlförbundel och Unga örnars riksförbund.

Unga örnars riksförbund framhåller alt drivkraften i de ungdomspoli­tiska insatserna måste vara organisaiionerna och deras möjligheler atl tillvarata och utveckla sina medlemmars förutsättningar och anlag för alt skapa fria och självständiga människor som är beredda att ta ansvar för del samhäUe de lever i. För alt nå della mål krävs ell fritt, frivilligt och idéburet föreningsliv med en verksamhei som formas av organisationerna själva.

Frm moderata studentförbundet och MUF är kritiska lUI målformule­ringarna. Organisaiionerna anser att dessa inle har med del slalliga slödel till ungdomsorganisalionerna att göra och atl de således inle borde ha funnits med i arbetsgruppens förslag. Enligt MUF bör målsättningarna begränsas lill motiven för slalligt stöd till ungdomsorganisationerna. De mål som föreslagits kan uppfattas som politiskt motiverade målsätlningar för organisationernas verksamhet.

I flera av remissvaren diskuteras också de delområden och ha ndlingslinjer som arbetsgruppen har angivit för atl uppnå del uppsatta målet. I huvudsak är remissinslanserna även på dessa punkter positiva till förslaget.

SÖ, Frikyrkliga gymnasiströrelsenfKristna studentrörelsen i Sverige, Sveriges kristna ungdomsråd. Svenska alliansmissionens ungdom. Svenska missionsförbundets ungdom och Svenska baptisternas ungdomsförbund fmner det angeläget atl behovel av samarbele mellan unga och vuxna betonas i målsättningen för ungdomspoliliken.

RF anser att arbetsgruppens resonemang om alt föreningslivel skaU kunna erbjuda ideologiskt innehåU, social gemenskap, stimulans till kulturellt skapande och kommunikation mellan människor kan lolkas på så säll alt arbetsgruppen vill göra åtskillnad mellan ungdomsverksam­heten inom idrottsrörelsen och den ungdomsverksamhel som bedrivs av andra organisationer. RF anser atl sådana gränser inle får dras. Även idrott, rätt bedriven, erbjuder sysselsättning, idéutbyte, social gemenskap och kommunikation människor emellan.

Unga örnars riksförbund framhåller föreningslivets stora betydelse för ungdomens möjligheter atl utveckla demokratiska arbelsformer och samverkan för insalser i samhällsarbetet. Förbundet anser atl del måste

Prop. 1975:14

23

vara riktigare att slödja en verksamhet som har en klart uttalad ideologisk mriktning än all samhället bedriver en förment neutral verksamhei i egen regi.

3.2.3  Förslag till bidragsregler

Arbetsgruppens förslag all endasi etl reguljärt slatsbi­drag skall utgå till ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei samt förslaget lill principer för della bidrag har mot­tagits positivt av remissinslanserna. Förslagel om ett sammanhållet bidrag tillstyrks av bl. a. LO, Fria moderata studentförbundet, Sveriges fritids­fiskares riksförbund. Frivilliga skylterörelsens ungdomsorganisation, Frälsningsarméns scoutförbund, Hörselfrämfandets riksförbund, KFUK-KFUM:s riksförbund, Ridfrämfandets ungdomsnämnd. Riksförbundet Kyrkans ungdom, Sveriges schackförbunds ungdomskommitté, SSU, Sveriges unglottor. Ungdomens nykterhetsförbund och Örebromissionens ungdom.

SÖ finner principen med elt sammanhållet bidrag riktig men framhäl­ler samtidigt värdet av atl organisaiionerna kan medverka i särskilda informationsinsatser i vikliga samhällsfrågor som t. ex. i alkohol- och narkotikaupplysning. Organisationerna bör även i framliden kunna erhål­la speciella bidrag för sådan verksamhet. Liknande synpunkler förs fram av Nykterhetsorganisationen Verdandi som befarar att sådan samhällsin­formation annars skulle komma alt ulföras av kommersiellt inriklade informatörer som t. ex. reklambyråer.

Arbetsgruppens förslag om maximerat bidrag tillstyrks av flertalet remissinslanser bl. a. De blindas förening. Nykterhetsrörelsens scoutförbund. Riksförbundet Finska föreningar i Sverige, Svenska baptis­ternas ungdomsförbund, Sveriges unglottor och Ungdomens röda kors.

Arbetsgruppens förslag tiU definition av ungdomsorganisa­tion och förslag till åldersgränser för bidragsberättigande medlemmar tillstyrks av flertalet remissinslanser. Några avvikande upp­fattningar framförs dock. Svenska alliansmissionens ungdom och Unga örnars riksförbund anser all sänkningen av den nedre åldersgränsen bör ses som etl steg och inte som etl mäl. Organisationerna framhåller atl man bedriver verksamhet och har medlemmar även i yngre åldrar. Liknande synpunkter framförs av Sveriges schackförbunds ungdoms­kommitté.

MHF-Ungdom och Riksförbundet Sveriges 4 H anser atl del är orealis­tiskt att tänka sig att barn i åldrarna 7-10 år skall ingå som fullvärdiga och medbestämmande medlemmar i en organisation. Förbunden anser all om den nedre åldersgränsen skall sänkas bör även medlemmar i den öppna verksamhelen vara bidragsgrundande.

Fria moderata studentförbundet ifrågasätter om organisationer med en majoritet av medlemmarna i åldrarna 712 år kan få den interna demokratin alt fungera och förordar att de bidragsgrundande åldrarna fastställs till 14-27 år. Höjningen av den övre åldersgränsen motiveras med längre utbildningstider saml ungdoms- och akademikerarbelslöshe-

Prop. 1975:14

24

len. Även FPU år tveksamt tUl åldersgränserna och föreslår 1530 år.

När det gäller den övre åldersgränsen framhålls från handikapporgani­sationerna alt dessa bör kunna få dispens i fråga om medlemsåldern.

I fråga om den föreslagna medlemsdefinitionen är remiss­opinionen splittrad. Flertalet av de remissinslanser som har berört frågan tillstyrker förslaget. Vissa remissinslanser menar dock alt även deltagare i den öppna verksamhelen bör vara bidragsgrundande.

SÖ, Landstingsförbundet, LO, Ansgarsförbundel inom svenska kyrkan, CUF, De blindas förening. De handikappades riksförbund. Fria moderata student förbundet. Hörselfrämjandets riksförbund, MUF, Nykterhetsorga­nisationen Verdandi, Ridfrämfandets ungdomsnämnd. Riksförbundet för utvecklingsstörda barn. Svenska frisksporlförbundel, SSU, Unga örnars riksförbund. Ungdomens nykterhetsförbund och Ungdomens röda kors tillstyrker förslaget till medlemsdefinilion.

SÖ finner arbetsgruppens överväganden rikliga men föreslår alt ytter­Ugare etl krav på bidragsgrundande medlem bör anges, nämligen all denne "har möjlighet atl påverka och delta i beslul rörande organisatio­nens verksamhet och inriktning". Liknande kompletteringar föreslås också av Unga örnars riksförbund och Ungdomens nykterhetsförbund.

CUF vill ha en klarare definition av begreppel lokalavdelning och föreslår att bidragsgrundande lokalavdelning skall ha minst 5 medlemmar i åldrarna 725 år.

Frikyrkliga gymnasiströrelsenf Kristna studentrörelsen i Sverige anser all kravet på medlemsavgifter bör ersättas med ett krav pä självfinansie­ring. Bidragsberättigande skulle dä sådana medlemmar bli, som är anslutna till en lokalavdelning, vilken kan redovisa en fastställd grad av självfinansiering. Liknande uppfattningar redovisas av Evangeliska foster-tandsstiftelsens ungdom, Frälsningsarméns ungdom, Frälsningsarméns scoutförbund. Helgelseförbundets ungdom, Kristen demokratisk ung­dom. Metodistkyrkans ungdom. Riksförbundet Kyrkans ungdom. Svens­ka alliansmissionens ungdom. Svenska baptisternas ungdomsförbund. Svenska missionsförbundets ungdom, Sveriges kristna ungdomsråd och Örebromissionens ungdom.

Socialstyrelsen anser att medlemskap som en förutsällning för stats­bidrag kan leda till all föreningamas öppna verksamhet minskar. Delta vore olyckligt efiersom den utgör en viktig ungdomsvårdande faktor. Den öppna verksamhelen utgör dock en så viklig bas för föreningarnas medlemsrekrytering att dessa trots alt bidragel bortfaller, kan förväntas bedriva en omfattande sådan verksamhet. Socialstyrelsen vill därför inte motsätta sig att statsbidraget knytes lill medlemskapet.

Den föreslagna medlemsdefinilionen kan skapa svårigheter anser IOGT-NTO:s funiorförbund och framhåller att endasi den som eriagt nyklerhetslöfte upptas i organisationens medlemsregister. Även ung­domar som inte avlagt nyklerhetslöfte tUlåts delta i del lokala arbetet där de avlägger avgift tUl lokalavdelningen. Medlemsdefinilionen bör ges en sådan ulformning alt slatsbidrag kan beräknas även pä grundval av denna grupp. FPU, Frälsningsarméns ungdom. Förbundet Vi unga, MHF-Ung-

Prop. 1975:14

25

dom. Nykterhetsrörelsens scoutförbund. Riksförbundet Sveriges 4 H, Svenska baptisternas ungdom. Sveriges kristna ungdomsråd och Ungdo­mens nykterhetsförbund anser atl bidragsgivningen bör knytas liU de aktiva medlemmarna.

De blindas förening. De handikappades riksförbund, Hörselfrämfandets riksförbund och Riksförbundet för utvecklingsstörda barn som princi­piellt stödjer förslaget till medlemsdefinitionen önskar för egen del även fä räkna deltagare i öppen verksamhet i medlemsunderlaget.

Svenska frisksporlförbundel påpekar alt organisalioner, som har många deltagare i öppen verksamhei och stränga krav på medlemskapet, kan komma atl få problem med all vinna siörre delen av deltagarna i den öppna verksamheten för medlemskap.

Övergången lill lillämpningen av den nya medlemsdefinitionen bör göras smidig, evenluelll bör den ske under en övergångstid anser Ansgars­förbundel inom svenska kyrkan. Evangeliska fosterlandsstiftelsens ung­dom. Förbundet Vi unga, KFUK-KFUM.s scoutförbund. Riksförbundet Kyrkans ungdom, Sveriges schackförbunds ungdomsverksamhet och Sveriges kristna ungdomsråd.

Förslaget till kvalifikalionsgrunder för erhållande av stöd får i stort sell ell positivi mottagande även om vissa remissinslanser framför vissa betänkligheter. TCO, FrivUliga skytterörelsens ungdomsor­ganisation, Frälsningsarméns scoutförbund, MUF, Nykterhetsrörelsens scoutförbund, SSU, Sveriges fritidsfiskares riksförbund, Sveriges unglot­tor och Sveriges motorbåtsunions ungdomskommitté hör lill de organisa­tioner som tillstyrker förslagel.

CUF ifrågasätter om en organisation, som har lokalavdelningar i endasi 50 % av landstingsområdena, kan betecknas som riksomfattande.

Fria moderata studentförbundet tillstyrker förslagel, men eflerlyser preciseringar i fråga om hur Göteborg, Malmö och Gotland skall räknas. MHF-Ungdom anser all föruiom kravel pä spridning i minst hälften av landstingsområdena bör krav också slällas pä verksamhei i minsl 10 % av landets kommuner. Svenska alliansmissionens ungdom föreslår att kravet på geografisk spridning begränsas lill alt gälla en Iredjedel av landstings­områdena och framhåller alt del flnns risk för atl förbundet i annat fall förlorar sitt slalliga bidrag vilket man finner orättvist. SSU anser att färre medlemmar och en mindre geografisk spridning än vad arbetsgruppen har föreslagil kan stimulera uppkomsten av tillfällighelsorganisationer.

Statens handikappråd framhåller all handikapporganisationerna har ell begränsat rekryteringsunderiag och flertalet av dem kan fä svårt atl uppnå kravel pä 3 000 medlemmar. Säväl detla krav som kravel pä verksamhei i minst hälften av landels landstingsområden bör därför, enligl rådet, tillämpas flexibelt. Samma uppfattning har De blindas förening. De handikappades riksförbund och Hörselfrämfandets riksför­bund som ocksä föreslår att kvalifikationsgränsen för handikapporganisa­tionerna skall sättas till 1 500 medlemmar.

Riksförbundet Finska föreningar i Sverige anser all ungdomsorganisa­tionerna i framtiden i ökad utsträckning bör la hänsyn till familjeenheten

Prop. 1975:14

26

i sin verksamhei. Strikta åldersgränser bör dä inte lägga hinder i vägen för en sädan utveckling.

Svenska baptisternas ungdomsförbund. Svenska missionsförbundets ungdom, Sveriges folkhögskoleelevers förbund och Utrikespolitiska för­eningarnas FN-förbund anser all de föreslagna kraven är för hårda för nybildade organisalioner.

Förslagel till fördelningskrilerier och bidrags-konstruktion får ell positivt mottagande av remissinstanserna. Förslaget tUlstyrks av bk a. statskontoret. Svenska kommunförbundet, CUF, Evangeliska fosterlandsstiftelsens ungdom. Fria moderata student­förbundet, Kristen demokraiisk ungdom. Metodistkyrkans ungdom, MUF, Nykterhetsrörelsens scoutförbund. Riksförbundet för utvecklings­störda barn. Svenska missionsförbundets ungdom. Svenska baptisternas ungdomsförbund, Sveriges bridgeförbunds ungdomsverksamhet, Sveriges unglottor och Unga örnars riksförbund.

De blindas förening anser alt del rörliga bidragel för föreningens del skall baseras på hela medlemsantalet. FPU framhåUer risken för att medlemskriteriet kan stimulera organisationerna tUl att satsa på en stor passiv medlemsslock. Även KFUK-KFUM:s riksförbund tillstyrker försla­gel, men anser all på sikt bör en bidragsform eftersträvas där medlemsan­talet inle i försia hand är avgörande för bidragets slorlek. Allmänna bidragsschabloner bör kunna fastställas t. ex. vart femte år för organisa­tioner av olika storleksordning. Delta skulle visserligen inle ge någon millimeterrätlvisa organisaiionerna emellan, men däremoi ge dessa ökade möjligheter till ekonomisk långtidsplanering.

KFUK-KFUM.s scoutförbund framhåller att ett grundbidrag, som molsvarar organisalionernas baskostnad, inte kan undersliga 150 000 kr.

När det gäller arbetsgruppens förslag till tillämpningsregler är del främsi de organisalioner, som nu erhåller tröskelbidrag, som har anlagt synpunkter. De bändas förening, Hörselfrämfandets riksförbund, Ridfrämfandets ungdomsnämnd. Riksförbundet Sveriges unga katoliker, Sveriges fritidsfiskares riksförbund, Sveriges motorbåtsunions ungdoms­kommitté och Svenska brukshundsklubben anser all en organisaiion som uppfyller villkoren för statsbidrag också skall ha sådani.

KFUK-KFUM.s scoutförbund anser att en särskUd summa bör ställas till tillsynsmyndighetens förfogande att fördelas mellan organisationer som inle uppfyller villkoren för slatsbidrag såsom t. ex. organisalioner med en lillfällig medlemsnedgäng eller nybildade organisationer.

Utrikespolitiska föreningarnas FN-förbund anser att även organisatio­ner som inle helt uppfyller kravel för statsbidrag bör få ell mindre bidrag lill sin cenirala verksamhet. Förbundet föreslår att 10 % av grundbidraget utgår till organisationer, som har 1 000 medlemmar och spridning i en fjärdedel av landstingsområdena.

Kristen demokratisk ungdom anser att fullt bidrag borde utgå retroak­tivt till Iröskelorganisalioner som under två år har erhållit bidrag. Det är omotiverat att regeringen skall avgöra om en organisation är bidragsberäl­ligad efiersom varje misstanke om politisk värdering vid godkännandet

Prop. 1975:14

27

måste undanröjas.

Arbetsgruppens förslag lUl behandling av Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgårdar tUlstyrks av förbun­del och socialstyrelsen.

I fråga om arbetsgruppens förslag till beräkning av bidraget till Riksförbundet Kyrkans ungdom är remissopinionen splittrad. Evangeliska fosterlandsstiftelsens ungdom, Kristen demokratisk ungdom. Riksförbundet Kyrkans ungdom och Sveriges kristna ungdoms­råd tUlstyrker utredningsmajoriletens förslag atl bidrag lill riksförbundet skall utgå i samma ordning som till övriga ungdomsorganisationer. Riksförbundet framhåller alt del särskilda yttrandet bygger på den felaktiga föreställningen att förbundet skulle vara en kyrklig parallell lill kommunalt ungdomsarbete. Förbundet är en organisaiion uppbyggd efter gängse modell och redovisar såväl medlemmar som deltagare i öppen verksamhet.

Bl. a. CUF, SSU, Unga örnars riksförbund och Ungdomens röda kors tillstyrker del särskUda yttrandet.

Flertalet av de remissinstanser som berört frågan om stödet lill samarbelsorganen delar arbetsgruppens principiella uppfatt­ning all Sveriges ungdomsorganisationers landsråd, Sveriges krislna ung­domsråd. Föreningen Nordens ungdomsrepresentantskap och Svenska scoutunionen i försia hand bör stödjas av sina medlemsorganisationer, medan andra anser atl de fyra samarbelsorganen skall få statligt stöd även i forlsällningen.

SSU och Unga örnars riksförbund tillstyrker arbetsgruppens förslag. SSU anför därulöver all medlemsorganisationerna själva bör avgöra vilka funktioner samarbelsorganen skall ha och alt medlemsavgiften bör sättas efter den funktion och de arbetsuppgifter som ungdomsorganisationerna har ålagt samarbelsorganen.

Frälsningsarméns ungdom och KFUK-KFUM.s scoutförbund anser atl, därest samarbetsorganen ställs ulanför bidragsgivningen, mäsle ungdoms­organisationerna få ökade resurser för att kunna bidra till del gemensam­ma ungdomsarbetet.

Evangeliska fosterlandsstiftelsens ungdom. Frikyrkliga gymnasiströrel-senfKristna studentrörelsen i Sverige, Metodistkyrkans ungdom. Svenska alliansmissionens ungdom och Sveriges kristna ungdomsråd anser atl samtliga samarbelsorgan bör behandlas lika och beviljas bidrag efter särskild prövning av regeringen. Svenska baptisternas ungdomsförbund och Svenska missionsförbundets ungdom anser atl de fyra samarbets­organen skall tillerkännas statligt stöd molsvarande ett grundbidrag och att de skaU kunna tilldelas ytterligare slöd efter särskUl beslul av regeringen.

SÖ delar arbetsgruppens principiella syn, men föreslår atl bidragel till Sveriges ungdomsorganisationers landsråd under en tväårsperiod trappas ned lill etl grundbidrag. CUF som också delar arbetsgruppens syn föreslår all landsrådet tilldelas ett bidrag i storleksordningen 250 000 tiU 300 000 kr.  Förbundet   Vi unga, lOGT-NTO.s funiorförbund och Ungdomens

Prop. 1975:14

28

nykterhetsförbund föreslär alt elt dubbelt grundbidrag skall utgå. Ut­rikespolitiska föreningarnas FN-förbund anser att landsrådet bör få ett bidrag som molsvarar minst del nuvarande statliga slödel. Sveriges ungdomsorganisationers tandsråd anser att man bör erhålla ell statligt stöd molsvarande minsl det nuvarande statliga stödet uppräknat med den genomsnittliga bidragsökningen för övriga ungdomsorganisationer. Bidra­get bör konstrueras så att organisationen erhåUer det antal grundbidrag som motsvarar denna summa.

KFUK-KFUM.s riksförbund anser all det är angeläget med etl fortsatt samhällsstöd till Sveriges kristna ungdomsråd så att detta organ kan fortsätta sitt arbeie med att skapa och fördjupa kontakterna mellan samfunden. Ansgarsförbundel inom svenska kyrkan förordar atl bidraget till rådet trappas ned under en treårsperiod.

Föreningen Nordens ungdomsrepresentantskap anser att den nya bidragskonslruktionen inle får innebära all del nordiska samarbelel försvåras och föreslår alt bidraget till represenlanlskapel konstrueras så att detla organ erhåller ell forlsall samhällsstöd motsvarande nuvarande bidragsnivå uppräknat i samma takt som grundbidragel till övriga organi­salioner.

Nykterhetsrörelsens scoutförbund anser all samarbelsorganen skall kunna erhålla slöd ur del speciella bidrag, som föreslås slå :ill lillsyns-myndiglietens disposition för ulvecklingsarbele, ledarutbildning saml kurs- och konferensverksamhet. Samma uppfattning har Sveriges kristna ungdomsråd och Riksförbundet Sveriges unga katoliker.

3.2.4  Rapportering och redovisning

Arbetsgruppens förslag beträffande rapportering, redovis­ning och kontroll har fåll ell myckel positivt mollagande bland remissinslanserna. Särskilt utlalar man sin tillfredsställelse över alt systemet är enkell och lätt att administrera. Förslagel tillstyrks av bl. a. SÖ, Landstingsförbundet, De blindas förening. Svenska baptisternas ungdomsförbund. Svenska missionsförbundets ungdom, Sveriges unglot­tor och Ungdomens röda kors.

CUF anser all del är värdefulll om redovisningsperioden kan läggas så nära ulbelalningstUlfällel som möjligt.

Riksförbundet Kyrkans ungdom anser atl, eftersom riksorganisationen endast sammanställer de uppgifter om antal medlemmar, som har lämnats från lokala och regionala organisationsenheter, ter sig önskemålet om en auktoriserad revisor pä riksplanet meningslöst.

Fria moderata studentförbundet molsäller sig del föreslagna redovis­ningssystemet med hänvisning lill alt den ekonomiska rapporten innehål­ler upplysningar som är hemliga. Förbundel anser all de för tillsynsmyn­digheten erforderliga uppgifterna skall lämnas pä en separal blankett och att denna skall undertecknas av bl. a. en auktoriserad revisor.

Prop. 1975:14

29

3.2.5  Särskilda överväganden

Arbetsgruppens särskilda överväganden beträffande handi­kapp-, invandrar- och minoritelsorganisalio­ner har kommenterats av ett fåtal remissinstanser. Ingen remissinstans motsätter sig arbetsgruppens förslag. De som yttrat sig understryker vikten av att de organisationer som här är aktuella ges ekonomiska möjligheter att arbeta.

De blindas förening och Hörselfrämfandets riksförbund anser att den föreslagna flexibiliteten beträffande bidragsgivningen lill handikapporga­nisationerna måste lillämpas generöst. De handikappades riksförbund. Nykterhetsrörelsens scoutförbund och Riksförbundet för utvecklings­störda barn underslryker viklen av all handikapporganisationerna ges goda möjligheter atl arbeta och betonar de särskilda behov som finns vid arbete bland handikappade.

Nykterhetsorganisationen Verdandi föreslår atl ell särskilt bidrag skall kunna utgå till organisationer som arbetar bland sociall handikappade.

Riksförbundet Finska föreningar i Sverige anser all förbundel arbelar under så besvärliga förhållanden att en särbehandling bör ske.

De särskilda bidrag som arbetsgruppen föreslår till de poliliska ungdomsorganisationernas verksamhet berörs endast av etl fåtal remissinstanser som i huvudsak är positiva.

Med hänvisning till all vissa organisationer på grund av den föreslagna medlemsdefinitionen kan komma alt få sådana förändringar i medlems­antalet atl bidraget blir lägre än lidigare anser SÖ alt del föreslagna utvecklingsbidraget under en tvåårsperiod skall få användas även för bidrag till ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhet.

FPU, Fria moderata sludentförbundet, SSU och RF tillstyrker arbets­gruppens förslag om en ulredning rörande etl särskilt slöd lill de poliliska ungdomsförbunden. RF anser emellertid alt ell sådani stöd bör begränsas till det första året efter det att beslut fattats om sänkt rösträttsålder.

Svenska kommunförbundel tillstyrker förslagel alt ett särskilt bidrag skall utgå till de politiska ungdomsorganisationerna eftersom det finns ett stort behov av att stimulera ungdomen lill politiskt arbete.

Ungdomens röda kors ställer sig tveksamt till ett särskilt bidrag till de poliliska ungdomsförbunden och anser att om etl sådani införs bör det endast utgå under ett år.

3.2.6 Samsyn på ungdomsområdet

De remissinstanser som kommenterar arbetsgruppens synpunkler i frågan om samordning och samsyn pä ungdomsområdet är genomgående positiva. Arbetsgruppens uppfattning att det behövs en översyn av samhällsstödet till organisaiionerna för all åstadkomma en samordning delas av bl. a. Svenska kommunförbundet, TCO, Frälsningsarméns ung­dom, Ridfrämfandets ungdomsnämnd, Sveriges motorbåtsunions ung­domskommitté. Ungdomens röda kors och Unga örnars riksförbund.

Prop, 1975:14

30

Frågan om tillsynsmyndighet för slödet till ungdomsorganisationerna diskuteras av Ridfrämfandets ungdomsnämnd. Nykterhetsorganisationen Verdandi och Unga örnars riksförbund vilka eflerlyser en gemensam tUlsynsmyndighet för det statliga stödet. Unga örnars riksförbund vill dessutom ha en klar och entydig uppdelning av de uppgifter som skaU åvila statens ungdomsråd och SÖ vad gäller bidrag till och kontakter med ungdomsorganisationerna.

TCO och Ungdomens röda kors stödjer tanken pä alt sammanföra de statliga bidragen till ungdomsorganisalionerna och till idrottslig verksam­het under en gemensam huvudtitel.

Svenska missionsförbundets ungdom finner det angeläget med en samlad översyn av samhällets slöd till de olika folkrörelserna.

Förbundet Vi unga och Nykterhetsorganisationen Verdandi anser all det är viktigt all resurser ställs till ungdomsorganisalionernas förfogande för att bedriva uppsökande verksamhet bland ungdomar som står utanför föreningslivet.

CUF, Nykterhetsorganisationen Verdandi och Unga örnars riksförbund anser alt del är viktigt med insatser för all motverka kommersialiseringen av ungdomens frilid.

LO anser att det vore värdefullt, om den speciella ungdomsverksamhet, som bedrivs inom organisaiionen, kunde uppmärksammas i kommande utredningar om bidrag lUI ungdomsverksamheten.

3.3 Statens ungdomsråds förslag 3.3.1   Nuvrrande bidragskonstruktion

Det statliga slödel har enligt ungdomsrådet haft slor betydelse för ungdomsorganisationernas möjligheler alt bygga ut sin verksamhet. Kosl­naderna för den centrala verksamhelen har ökat kraftigt under de senasle åren. Trots all de slalliga bidragen ökal måste ungdomsorganisationerna själva tillskjuta alll siörre egna resurser för atl finansiera verksamheten. De nuvarande bidragsreglerna är inte i alla avseenden anpassade till nu rådande förhåUanden inom ungdomsorganisationerna. Della leder i vissa fall till en orättvis bidragslilldelning.

Enligl nuvarande bidragsregler erhåller slalsbidragsberältigad ungdoms­organisation till sin centrala verksamhei ell grundbidrag, lika slorl för alla organisationer, och elt rörligt bidrag. Det rörliga bidraget utgär med hänsyn till dels organisationens medlemslal i bidragsgrundande åldrar, dels den geografiska spridningen verksamma lokalavdelningar - ul­lryckt i procenl av landels kommuner. Bidraget till ungdomsledamtbild-ning fördelas enligt samma principer som det rörliga bidragel med undantag av att medlemmarna i åldrarna 7-11 år medräknas i organisa­tionens bidragsunderlag.

Del belopp som utgår för varje vägningstal är beroende av dels de totalt lillgängliga beloppen för rörligl bidrag resp. bidrag till ungdoms­ledarulbUdning, dels det anlal vägningstal vilket  räknas fram med ut-

Prop. 1975:14

31

gångspunkt i organisalionernas redovisade medlemslal och geografiska spridning. Vägningslalssyslemels konstruktion, där ell vissl medlemstal eller viss procentenhet ulgör gränsen mellan vägningslalen, innebär atl en relativt obelydlig förändring av verksamhetens omfattning kan leda till att antalet vägningstal för en organisation ökar eller minskar. Denna förändring påverkar i sin tur samlliga organisationers bidrag.

3.3.2 Samhället och ungdomsorganisationerna

Ungdomspolitik är ett vitt begrepp och de ungdoms- och fritidspolitis­ka satsningarna kan inle ses isolerade utan måste sällas in i elt siörre sammanhang där ungdomens önskemål och ambitioner samordnas med och anpassas lill andra gruppers behov och förutsältningar. Ungdomsrå­det föreslår att det övergripande målel för samhällets ungdomspolitik genom organisationerna formuleras pä följande sätl:

"Ungdomspoliliken skall medverka till all ulveckla demokratin, stimulera till samhällsengagemang, skapa en bättre samhällsmiljö och bidra till jämUkhel mellan individer och mellan grupper i samhället saml skapa samhörighet mellan generationer."

Delta övergripande mål bör enligt ungdomsrådet konkretiseras på följande delområden; demokrati och rättvisa, gemenskap och aktivitet, tradition och förnyelse samt åsiktsfrihet och opinionsbildning.

Det föreslagna målel innebär en delvis förändrad syn på ungdomspoli­liken genom ungdomsorganisalionerna. Ungdomsorganisalionernas verk­samhet och insatser utgör en del av kulturpolitiken. Ungdomspolitiken skall skapa en god uppväxt- och frilidsmiljö, stimulera till aktivt skapan­de och bidra tUl att åstadkomma ökad gemenskap och självförverkligan­de. En sådan syn innebär att ungdomspoliliken inle kan ses isolerat som en sysselsätlningsåtgärd, utan att den bör samordnas med kulturella, sociala och ulbUdningsmässiga verksamheler.

3.3.3  Förslag till bidragsregler

Med utgångspunkt i arbetsgruppens förslag och remissyttrandena över delta bör det vara möjligl alt utforma regler för del statliga slödel lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhei som kan lillämpas under överskådlig lid. Slödet bör vara generellt utformat med få särbestämmel­ser. Bidragskonslruktionen bör vara enkel, rättvis och inte verka styrande på verksamhelen. Vidare bör bidragsgivningen vara möjlig all kontrollera och justera.

Del slalliga slödel tiU ungdomsorganisationernas cenirala arbete utgår f. n. i form av dels ell bidrag till den centrala verksamhelen och administrationen, dels etl bidrag till ungdomsledarutbildning. Ungdoms­rådet föreslår att dessa båda bidrag sammanförs till etl bidrag lill ungdomsorganisationernas cenirala verksamhet.

En förutsättning för atl en organisation skall fä samhälleligt slöd bör

Prop.1975:14

32

enligt ungdomsrådets mening vara att organisationens verksamhei kan anses främja en demokratisk samhällsutveckling. Vidare bör arbelel inom organisationen bedrivas enligl demokratiska principer. För all en organi­sation skall kunna få statligt slöd bör vissa krav av formell karaktär uppfyllas. Ungdomsrådet föreslär alt med ungdomsorganisa­tion skall förstås en organisaiion, som bedriver verksamhei huvudsak­ligen bland barn och ungdom, som har minst 3 000 medlemmar i åldrarna 7-25 år och som har lokala avdelningar i minsl hälften av landels landstingsområden. I de fall organisationen bedriver åldersintegrerad verksamhet skall del vid redovisningen klart framgå alt del slalliga slödel har använts till verksamhei i nämnda åldersgrupper.

I fråga om åldersgränserna föreslås alt slödel lill ungdomsor­ganisationernas centrala verksamhei skall baseras på antalet medlemmar i åldrarna 725 år.

Beräkningen av slödel lill ungdomsorganisationerna bör ulgå från antalet anslutna medlemmar. Det ligger ett stort värde i att ungdomsorga­nisationerna bedriver s. k. öppen verksamhet, men del framslår som mera rättvist alt basera bidragel enbart på de anslutna medlemmama. Dessa utgör grunden för en organisations målinriktade verksamhei. För all en medlem skall vara bidragsgrundande skall denne ha erlagl avgifi lill organisationen under närmasl föregående år. Genom atl erlägga avgifi markerar medlemmen sin samhörighet med och sitt ansvar för organisa­tionen. Dessulom minskar utrymmet för feltolkningar av vem som skall betraktas som bidragsgrundande medlem. Ungdomsorganisationerna sva­rar för en demokratisk skolning av medlemmarna. Därför är del ocksä väsentligt atl dessa har möjligheler atl della i och la ansvar för beslul som fattas i organisationen. Detta bör komma till uttryck i medlemsdefinilio­nen.

Ungdomsrådet föreslår atl som bidragsgrundande med­lem i en ungdomsorganisation skall räknas den, som är ansluten till en lokalavdelning, har stadgeenliga möjligheler alt påverka beslul rörande organisationens verksamhei och inriklning saml har eriagt avgifi till organisationen under närmasl föregående verksamhetsår.

Det statliga stödet bör ulgå i form av dels etl grundbidrag som är lika stort för alla bidragsberättigade organisalioner, dels ett r ö r I i g t bi drag som är baserat på anlalel bidragsberättigande medlemmar.

Ungdomsrådet föreslår alt elt grundbidrag på 125 000 kr. per år i 1973 års penningvärde utgår lill varje bidragsberälligad ungdomsorganisa­tion. Grundbidraget avses ulgå till kostnaden för den cenirala administra­tionen dvs. kostnader för kansli, personal, porto, telefon och vissa övriga kosinader.

Del rörliga bidraget avses täcka del av övriga kostnader såsom kostna­der för ledarutbildning, information, internationell verksamhet och övrig central verksamhei. Bidragel bör vara av sådan slorlek all del föruiom all täcka del av nämnda kosinader även ger organisationerna möjlighet alt t. ex. salsa på öppen verksamhet. Del rörliga bidragel bör ulgå med 20 kr. per år och ansluten medlem för del antal bidragsgrundande medlem-

Prop. 1975:14

33

mar som översliger 3 000. Beräkningen av del rörliga bidraget bör göras på medlemsantalet enligt närmasl föregående års verksamhetsberättelse.

Del statliga stödet bör maximeras så atl ingen organisation erhåller högre bidrag än vad som molsvarar 75 % av förut nämnda koslnadsslag.

Vid tillämpningen av bidragsreglerna bör gälla atl alla ung­domsorganisationer som uppnår kvalifikationsgränserna skall vara berät­tigade till statligt stöd tUl sin centrala verksamhet. Regeringen bör dock även fortsättningsvis avgöra när en organisation skall förklaras berättigad till statligt stöd.

För des. k. tröskelorganisationerna föreslås en intrapp-ningsperiod på två år i det nya systemet. Elt halvt grundbidrag bör ulgå försia årel, ett hell grundbidrag andra året saml både grundbidrag och rörligt bidrag tredje året. På samma sätt föreslås etl avlrappningssystem för de organisalioner som inte längre uppfyller kvalifikationsgränserna för statligt bidrag. Under det första året föresläs atl elt grundbidrag utgår, påföljande år elt halvt grundbidrag och det tredje årel föreslås alt bidragel hell upphör.

De samarbetsorgan som ungdomsorganisationerna har bildal för att fullgöra vissa arbetsuppgifter av gemensam karaktär är av två lyper. Den ena omfattar en majoritet av de riksomfattande ungdomsorga­nisationerna. Här återfinns Sveriges ungdomsorganisationers landsråd och Föreningen Nordens ungdomsrepresentantskap. Till den andra gruppen är endast vissa kategorier av ungdomsorganisationer anslutna. Hit hör Sveriges kristna ungdomsråd och Svenska scoutunionen.

Bidragen till samarbetsorganen bör inle få påverka bidragen till ungdomsorganisalionerna. Enligl ungdomsrådels mening bör samarbets­organens verksamhei fastställas och i huvudsak ekonomiskl stödjas av deras medlemsorganisationer. Staten bör dock under en övergångslid slödja vissa av samarbetsorganen i särskUd ordning för all undvika atl alltför slora ekonomiska förändringar inträffar. Enligl ungdomsrådet intar landsrådet och Föreningen Nordens ungdomsrepresentantskap en särställning genom att de är öppna för medlemsskap för alla ungdoms­organisationer.

Ungdomsrådet föreslär därför att Sveriges ungdomsorganisationers landsråd erhåller etl bidrag motsvarande tvä grundbidrag och all För­eningen Nordens ungdomsrepresentantskap erhåller bidrag motsvarande ell grundbidrag.

Belräffande Sveriges krislna ungdomsråd och Svenska scoulunionen föreslår slatens ungdomsråd all dessa inle beviljas bidrag ur anslagel lill ungdomsorganisationernas cenirala verksamhet. För Sveriges krislna ung­domsråds del föreslås dock att rådel under en övergångstid på två år skall erhålla bidrag motsvarande ett grundbidrag.

Ledamoten Billinger föreslår i reservation "att samarbetsorgan, som uppvisar egen verksamhet, efter särskUd prövning av Kungl. Maj:l, beviljas slatligl stöd, lägst ett grundbidrag".

Ungdomsrådet beräknar medelsbehovel för budgetåret 1975/76 för de

3 Riksdagen 1975. 1 saml Nr 14

Prop. 1975:14

34

föreslagna bidragen till 24,9 milj. kr.

Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgår­dar bör även i fortsättningen erhålla bidrag frän ett särskilt anslag. Bidraget bör räknas upp varje år med ett procentuellt påslag motsvarande ökningen av bidragel till ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei.

Enligl församUngsstyrelselagen äUgger det varje församling att främja kristen verksamhei bland ungdom. 1 mänga fall svarar Riksförbun­det Kyrkans ungdom för detta arbete med stöd från den enskilda församhngen. Detta ger organisaiionen en särställning jämfört med andra ungdomsorganisationer vilket bör beakias vid den statliga bidragsgivningen. Kyrkans barn- och ungdomsverksamhet har således genom sin speciella slällning fler och bättre möjligheler lill ekonomiskl slöd frän samhällel än exempelvis fria kyrkosamfund.

Riksförbundet Kyrkans ungdom bedriver ett värdefullt och omfattan­de ungdomsarbete som bör ges statligt slöd. Ungdomsrådet anser emeller­tid med hänvisning till nyss angivna skäl att del inte bör ges samma generella utformning som för övriga ungdomsorganisationer. Ungdomsrå­det föreslår att förbundel erhåller ell statsbidrag, som molsvarar organi­sationens nuvarande bidrag uppräknat med etl procentuellt påslag per är motsvarande den ökning som sker av bidraget tUl ungdomsorganisationer­nas centrala verksamhei. Bidragen lill Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgårdar samt Riksförbundet Kyrkans ungdom beräknas uppgå till sammanlagl 1,4 milj. kr.

Mol förslagel rörande Riksförbundet Kyrkans ungdom har ledamöler­na Hörngren, Wallensten och Billinger reserverat sig. Reservanterna anför att frågan om utformningen av bidragen till ungdomsorganisationernas verksamhei på olika nivåer kan förväntas bli prövad av den ulredning som riksdagen har begärt. I avvaktan på resultatet av denna utredning bör förbundet, i fråga om bidrag till den centrala verksamhelen, liksom nu behandlas på samma sätt som övriga ungdomsorganisationer.

3.3.4 Rapportering och redovisning

Enligt ungdomsrådets uppfattning måste all samhällelig bidragsgivning tUl folkrörelser och andra ideella organisationer baseras på elt ömsesidigt förtroende mellan bidragsgivare och bidragsmottagare. De uppgifter som ungdomsorganisalionerna skall redovisa till tillsynsmyndigheten bör be­gränsas tUl de som statsbidraget grundar sig på. De inlämnade uppgifter­nas riktighet skall verifieras av organisationens revisorer. En av dessa bör helst vara auktoriserad.

Ungdomsrådet föreslår all organisationerna lill tillsynsmyndigheten skall inkomma med verksamhetsberättelse innehållande ekonomisk berät­telse och revisionsberättelse. Av den ekonomiska berättelsen skall framgå vilka intäkter och kostnader som organisationen har haft för sin admi­nislralion och verksamhei bland barn och ungdom.

Tillsynsmyndigheten bör få i uppdrag all i samråd med ungdomsorga­nisalionerna  utarbeta  etl  syslem  för  enhetlig verksamhelsredovisning

Prop. 1975:14

35

innehållande   uppgifter   om  organisalionernas  medlemstal,  geografiska spridning och ekonomi.

3.3.5  Särskilda överväganden och bidrag

Problem kan komma alt uppstå för organisationer i vilka medlems-skåpet är förenat med etl bindande värderingsslyrt löfte när den nya definitionen på bidragsgrundande medlem införs. Detla gäller i första hand nykterhetsorganisalionerna. För att kompensera nykterhetsrörelsens ungdomsverksamhel vid ett eventuellt bortfall av medlemmar bör anslaget Bidrag tiU nykterhelsorganisationer m. m. under åttonde huvudtiteln räknas upp.

Handikapporganisationerna befinner sig i en speciell situation. För vissa är minimikravet 3 000 medlemmar för högt med lanke på rekryteringsunderlaget. För andra är de föreslagna åldersgränser­na inte anpassade till medlemmarnas och verksamhetens fakliska förut­sättningar. Ungdomsrådet föreslår atl tillsynsmyndigheten fär i uppdrag alt i samråd med berörda handikapporganisationer pröva särskilda stöd­former.

En annan kaiegori organisationer som kan fordra särbehandling är invandrarorganisationer med barn- och ungdomsverk­samhel. Dessa kan ha svårigheter att nå den föreslagna minimispridningen eftersom invandrargrupperna är koncentrerade lill vissa regioner i landel. Även svenska samernas riksungdomsförbund är en minoriletsorganisalion som är begränsad till den del av landet där folkgruppen är koncentrerad.

Tillsynsmyndigheten bör göra en total bedömning av dessa problem och i samråd med berörda organisationer årligen framlägga förslag till regeringen om lämpliga åtgärder.

Bidragsgivningen lill organiserat ungdomsarbete bör baseras på regler som är utformade så att de inte styr organisalionernas verksamhei. Det kan emellertid i vissa givna situationer finnas anledning för samhället atl fördela specialdestinerade bidrag. Samhället kan här­igenom genom ungdomsorganisationerna stimulera opinionsbildningen i en viss fråga eller medverka till attitydförändringar pä vissa angelägna områden.

En viktig del av ungdomsorganisalionernas arbeie är utveck-

I 

ings- och försöksverksamhet i syfte all utveckla arbets­former och nya meioder. Del finns anledning alt även i fortsättningen avsätta speciella medel för dessa ändamål. Medlen bör stå till tillsynsmyn­dighetens förfogande. Ungdomsrådet föreslår att 1 milj. kr. avsätts lill utvecklingsarbete, försöksverksamhet och kvalificerad ledarutbildning.

Arbetsgruppen inom ungdomsrådet har berört del idéförankrade ung­domsarbetets speciella problem och föreslagil att möjlighelerna all ge elt speciellt stöd lill de poliliska ungdomsförbundens in­formationsarbete prövas. Ungdomsrådet föreslår alt ell spe­ciellt bidrag inrältas för fördelning lill de poUliska ungdomsförbundens informationsverksamhet.  Stödet bör utgå till de politiska ungdomsför-

Prop. 1975:14

36

bund vilkas moderparti erhåller statligt partistöd. Stödet bör ulgå med ett sammanlagt belopp om 2 milj. kr. per år fr. o. m. budgelårel 1975/76.

3.3.6  Samsyn på ungdomsområdet

Kommersialiseringen av frilids- och kulturlivet har inneburit en allvar­Ug konkurrens till den verksamhet som folkrörelserna bedriver. Även kommunernas ungdoms- och friiidsverksamhei har i vissa fall konkurrerat med ungdomsorganisalionernas. EnUgl ungdomsrådels mening är del uppenbart atl folkrörelserna måste få väsentligt ökade möjligheter atl skapa nya kontaktvägar och arbelsformer. Della är nödvändigl om de skall kunna behålla sin roll som opinionskanaler samt kultur- och kontaktskapare. Del är därför angelägel att folkrörelsernas förändrade situation och samhällets slöd lill dessa blir föremål för en samlad översyn.

Ungdomsrådet framhåller all en likartad syn pä den verksamhet och del stöd, som går lill ungdomsorganisalionerna resp. idrottsrörelsen är synnerligen eftersträvansvärd. Ell säll kan vara alt sammanföra anslags­givningen lUI idrottsrörelsen och lill övriga ungdomsorganisationer lill elt departement.

Prop. 1975:14

37

4 Utbildning av ungdoms- och fritidsledare

4.1 Bakgmnd

Den yrkesinriktade ulbUdningen av ungdoms- och frilidsledare har växt fram för atl lillgodose behoven inom ungdoms- och idrotlsorganisa­lionerna och kommunerna. Den första utbildningen av della slag starta­des år 1921 då KFUM:s sekrelerarinstitul inrättades. Först under 1950-och 1960-talen tog dock utvecklingen fart på allvar. Då tillkom ledarut­bildningslinjer vid elt antal folkhögskolor. Utbildningens längd varierade mellan etl och tre år. Vidare tillkom centrala yrkeskurser för ulbildning av ungdoms- och frilidsledare vid Stockholms stads ungdomsledarinstilul, Östersund-Frösö ungdomsledarinstitut samt Västerås kommunala yrkes­skola.

Flera utredningar har behandlat frägan om den yrkesinriktade ung­domsledarutbildningen. 1953 ärs ulredning angående slöd ät nykterhets-organisationer och ungdomsvårdande sammanslutningar berörde frägan i silt betänkande (1953, stencil). SÖ:s planeringskommitté för de stora årskullarna lade år 1956 också fram ell belänkande, Ungdomsledar­ulbildning.

1962 ärs ungdomsulredning ägnade slor uppmärksamhet ål ledarut-bUdningen. 1 delbelänkandet (SOU 1966:66) Ungdomsledare redovisa­des en sociologisk studie av ungdomsledarnas bakgrund, föreningsengage­mang och UtbUdning. I slulbeiänkandel (SOU 1967:19) Statens slöd till, ungdomsverksamhet, behandlades det statliga stödet lill ungdomsledarut­bildning, kvalificerad ungdomsledarutbildning och forskning. Här rekom­menderas bl. a. en målmedveten samverkan på ledarutbildningens område mellan ungdomsorganisalionerna och folkhögskolorna. Utredningen till­rådde återhållsamhet med att inrätta ungdomsledarlinjer vid yrkesskolor och föreslog atl en ledarutbildning på postgymnasial nivå skulle inrättas vid lärarhögskolan i Stockholm. Detta förslag kom emellertid inte att förverkligas.

I 1969 års slatsverksproposition (prop. 1969:1 bil. lOs. 109) aviserade dåvarande departementschefen en forlsalt ulredning rörande utbild­ningen av ungdoms- och frilidsledare. Samma år tillsatte SÖ en arbels­grupp med uppgiften all utreda frågan om ulbildning av ungdomsledare. Arbetsgruppen log namnet Skolöverstyrelsens ungdomsledarutredning (SULU).

I anslulning till sitt arbeie bedrev SULU försöksverksamhet med ettårig utbildning vid elva folkhögskolor och tre yrkesskolor. SULU framlade är 1971 sitt belänkande, SÖ:s ungdomsledarutredning 1971.

Bland de ställningstaganden av mera övergripande karaktär som SULU redovisade finns del anledning all nämna följande.

Arbetsgruppen lanserade begreppet fritidsledare eftersom den ansåg del mindre lämpligt alt dra en bestämd gräns mellan ledare för barn- och ungdomsverksamhel och ledare för övrig fritidsverksamhet.

Arbetsgruppens förslag om ulbildningens lokalisering innebar all man

Prop. 1975:14

38

sökte utnyttja den fond av erfarenhet som samlats vid de folkhögskolor och yrkesskolor/gymnasieskolor, som - i en del fall under läng tid ägnat sig ål ledarutbildning.

SULU påtalade all den yrkesinriktade frilidsledarulbildningen vid 1970-lalels ingång kännetecknades av brist på enhetlighet. För avnämar­na - kommuner, organisationer och andra arbetsgivare - medförde detta svårigheter att värdera och jämföra olika utbildningsvägar. Även för de studerande innebar rådande förhållanden svårigheier. Därför förordade SULU en i huvudsak enhetlig grundutbildning och rekommenderade gemensamma läroplaner vilka skulle tjäna som riktmärken för denna.

Frågan om förverkligandet av SULU sköts emellertid på framtiden som framgår av föredragandens uttalanden i 1972 och 1973 års statsverkspro-positioner (prop. 1972:1 bil. 10 s. 441 och prop. 1973:1 bil. 10 s. 485). I 1973 ärs slatsverksproposition hänvisades tUl all frägan skulle behandlas av den i december 1972 tillkallade folkhögskoleutredningen som enligt sina direktiv har alt pröva del förslag om särskilda insalser för ungdoms­ledarutbildning som SÖ fört fram i anslagsframslällning för budgetåret 1973/74. En av följderna härav är all frilidsledarulbildningen inom gymnasieskolan förblivit ettårig. Folkhögskolorna sökte dock atl, inom ramen för de möjligheler folkhögskolesladgan ger, anpassa utbildningen lill och i huvudsak förverkliga SULU:s förslag om en tvåårig ulbildning.

Vid lärarhögskolan i Linköping startades år 1970 en speciell utbildning för folkhögskollärare. Vid intagningen lill denna skall även prakliska meriter t. ex. arbeie inom folkrörelse beaktas. I metodikulbildningen skall etl av de ursprungligen fem huvudområdena gälla ledarutbildning för folkrörelser, folkbildningsarbete och ungdomsverksamhet.

Parallelll med utvecklingen i fråga om ungdomsledarulbildningen vid folkhögskolan, växte kombinationsulbildningen av fritidsledare vid gym­nasieskolor och universitet fram. Den är tvåårig och består av gymnasie­studier saml 20-poängskurser i sociologi och pedagogik. Ursprungligen lanserades denna som en utbildning av "idrotts- och fritidskonsulenler". De första kurserna förlades till[REDACTED_EFTERNAMN] och Öslersund och påbörjades hösllerminen 1971.

Våren 1972 begärde UKÄ hos Kungl. Maj:t alt få ulvidga kombina­tionsulbildningen lill ytterligare fyra orter. Delta beviljades dock ej, men efter förnyad framställning frän UKÄ medgav Kungl. Maj:l alt kombina-lionsutbildning av fritidsledare är 1973 skulle få inrällas även i Borås och Karlstad.

Frilidsledarulbildningen var hösten  1974 fördelad pä tre skolformer.

Vid 26 folkhögskolor bedrivs inom folkhögskolesladgans ram en tvåårig fritidsledarutbildning. Folkhögskolorna är Bosön, Eslöv, Fornby, Grimslöv, Göieborg, Hagaberg, Haparanda, Hvilan, Jämshög, Jära, Kaggeholm, Kalix, Karlskoga, Kjesäler, Liljeholmen, Lillsved, LjungskUe, Malmfälten, Mellansel, Mullsjö, Sigtuna, Slensund, Tollare, VaUa, Vårdinge (KFUK-KFUM:s ledarinstitut) och Värnamo, vartUI kommer del lill Karlskoga knutna Svenska missionsförbundets ledarinsli-

Prop. 1975:14

39

lut på Lidingö.

Därtill kommer all nägra folkhögskolor har två eller tre terminers yrkesinriktad ledarutbildning. Vid åtskUliga andra folkhögskolor före­kommer specialisering på ledarfrågor för dem, som vUl förbereda sig för en ledarinsats på fritiden eller senare ämnar söka sig lUl yrkesinriktad ledarulbUdning. I folkhögskolornas tvååriga frilidsledarutbildning deltar ca 560 elever.

Vid tre gymnasieskolor (i Slockholm, Västerås och Ösler­sund) bedrivs en ettårig utbildning av ungdoms- och idrottsledare som specialkurs. Elevantalet uppgår till ca 90 elever.

På fyra orter (Borås, Karlstad,[REDACTED_EFTERNAMN] och Östersund) finns en två­årig kombinalionsulbildning av frilidsledare. Antalel ele­ver är 30 per årskurs på vardera orten. Graden av integration mellan gymnasiestudier och högre utbildning liksom anpassningen av den högre utbildningen till de blivande fritidsledarnas framlida yrkesverksamhel skiftar mellan de olika kursorterna.

Folkhögskoleutredningen har inle kunnai göra någon fullständig karl­läggning av sysselsättningsläget för de elever som genomgått en tvåårig frilidsledarutbildning. Uppgifier från lio skolor ger vid handen att 90 % av de elever som slutade sin ulbildning år 1973 har fått anställningar inom fritidssektorn. Dessa anställningar har kommit liU slånd inom huvudsakligen följande områden: ungdoms- och folkrörelser (48 %), kommunal fritidsverksamhet (30 %) och vårdinstitutioner (17 %).

4.2 Folkhögskoleutredningen

4.2.1   Pedagogiska synpunkter

Ulredningen konstaierar att någon samlad och allmänt accepterad beskrivning av målen för fritidsverksamheten inte finns. Fritidsverksam­heten har ibland setts som ett medel all skydda människor från inflylande som är skadligl både ur individens och samhällets synpunkt. Den har ocksä betraktats som en möjlighet att ge människorna tillfälle alt utveckla sina förutsättningar, inlressen och anlag.

Utredningen anser att fritidsledarna måste kunna göra en konstruktiv, ideologisk insals och inle bara en terapeutisk. Delta förutsätter all de blivande fritidsledarna under ulbildningens gång genom en fortlöpande diskussion utvecklar medvetenhet om fritidsverksamhetens mål och sin egen uppgift i den.

En central uppgift i utbildningen måste vara atl stimulera eleverna lill atl utveckla en personligt tillägnad åskådning, som bygger pä vårt samhälles grundläggande värderingar om människovärde, demokrati och tolerans. Orientering och debatt i kulturella, samhälleliga och livsåskåd-ningsmässiga frågor framstår därför som vikliga inslag i utbildningen.

Utbildningen bör vara problemcentrerad dvs. inriktad pä de förhållan­den som fritidsledaren möler i sin yrkesverksamhet. Hos lärare och elever finns en fond av erfarenheter som bör utnyttjas. Det är också värdefullt

Prop. 1975:14

40

om eleverna, vid sidan av en obligalorisk yrkespraktik som ingår i utbildningen, kan göra insalser i elevkårsarbetet, i fritidsverksamhet inom skolsamhället och i de organisalioner de liUhör. En problemcentrerad undervisning är svår att genomföra om fasta gränser upprätthålls mellan olika ämnen. Den kräver en högre grad av samverkan mellan olika ämnen än vad som är vanligt inom ungdomsskolan. Ell sådani arbetssätt kan enligl utredningen utan svårigheter lillämpas inom folkhögskolan.

Lärarna bör ha egen erfarenhet av arbete inom fritidssektorn. Della bör skolorna beakta vid nyanställningar så atl fritidsledarlinjerna lillförs lärare med erfarenhet från fritidssektorn. Det är också önskvärt att lärare själva deltar som ledare i friiidsverksamhei för alt därigenom vidmakthål­la sin kännedom om olika problem inom fritidssektorn.

Undervisningens kontakt med verkligheten behöver ständigt ökas. Delta kan ske genom atl personer utanför skolan engageras som limlära­re, t. ex. yrkesverksamma frilidsledare samt förtroendevalda i folkrörelser och kommuner.

4.2.2  Intagningen av elever

Den som antas till frilidsledarutbildning bör ha egen erfarenhet av ledaruppgifter inom fritidssektorn. Därför bör elt av behörighetskraven vara atl sökanden har väl vitsordad erfarenhet av sådani arbete, vunnen antingen genom minst sex månaders heltidsarbete (motsvarande) eller genom minst tre års insatser som ledare eller förtroendevald i fritidsverk­samhet.

De krav på genomgången tvåårig gymnasieskola eller tvåårig folk­högskoleutbildning som uppställs av skolorna för tillträde till ulbUd­ningen bedöms som lämplig grund för frilidsledarulbildningen. Men del är också väsentligt att personer, som på annat sätt än genom formella studier skaffat sig erforderliga kunskaper, kan anlas. Vidare bör även personer fyllda 25 är och med fem ärs arbelslivserfarenhel vara behöriga för denna sludieväg. Vare sig teoretiska studier eller arbetslivserfarenhet bör emellertid kunna ge dispens från kravet på väl vitsordad erfarenhet av arbeie inom fritidssektorn. I övrigt bör de regler gälla som folkhögskolan tiUämpar i fråga om intagning och meritvärdering.

Som underlag för uiredningens förslag till regler för intagning ligger en undersökning bland de folkhögskolor som nu bedriver tvåårig yrkesut­bildning av frilidsledare. Undersökningen har visal att utbildningen i princip är postgymnasial och all de regler som föreslås av ulredningen i huvudsak redan tillämpas av berörda skolor.

4.2.3  Utbildningens utformning

Utredningen föreslår att folkhögskolan skall få möjlighet all bedriva en tvåårig yrkesutbUdning av frilidsledare. Även om en yrkesinriktad ulbild­ning kräver ell något siörre mätt av styrning än vad som är vanligt inom folkhögskolan bör inte kurserna bindas i alltför detaljerade läroplaner.

Prop. 1975:14

41

För atl uppnå en eftersträvad samordning av utbildningen mellan olika skolor bör studieplaner utarbetas av SÖ. Dessa kan användas som riktmärken för utbildningen. SÖ bör vidare årligen anordna konferenser för bl. a. lärare och elever inom frilidsledarulbildningen. Vid dessa kan både mål- och metodfrågor i utbildningen behandlas.

inriktningen av utbildningen vid den enskUda skolan blir beroende av skolans allmänna situalion saml samspelet mellan skolans huvudman, de ansvariga lärarnas intresseinriktning och elevernas önskemål.

Utbildningen bör bestå av dels etl för alla skolor gemensaml innehåll som tillgodoser behovet av grundläggande ulbildning för olika delar av fritidssektorn, dels en profilutbildning som har sin utgångspunkt i huvudmannens ideologi, skolans lokalisering, elevernas önskemål, arbets­marknadens behov eller andra belydelsefulla faktorer. Fördelningen av utbildningstiden mellan gemensamt innehåll och profilutbildning bör avgöras i samverkan mellan skolorna, berörda organisalioner och lillsyns-. myndigheten. Dessa parter bör också avgöra hur framtida studieplaner för utbildningen skall uiformas. För all uppnå den åsyftade problem-centrerade utbildningen är del vikligt all eleverna bereds möjligheter atl på olika säll medverka i planeringen av undervisningen. Fritidsledarsko-lorna bör allteftersom fritidssektorn växer söka anknytning tUl nya verksamhetsområden. Del bör vara möjligl all anpassa utbildningen till flera organisationers behov, däribland studieförbundens.

4.2.4  Yrkespraktik och praktikhandledning

I den nu vid folkhögskolorna förekommande fritidsledarutbildningen ingår yrkespraktiken som en viktig del i utbildningen. Yrkespraktiken är indelad i dels en s. k. kontinuerlig praktik under vanligen två timmar per vecka under ett visst antal veckor, dels en sammanhängande praktik om sammanlagt 9-16 veckor fördelad mellan de båda läsåren. Såväl skolan som eleverna är engagerade i rekryteringen av lämpliga praktikplalser och handledare. Strävan är all ge eleverna så slor bredd som möjligl i sin praktik.

Den sammanhängande prakliken är ofta förlagd lill platser ulanför skolorten. Della kräver speciella åtgärder. Vissa skolor brukar anordna särskilda kontaklkonferenser med handledarna. Andra kan av ekonomis­ka skäl inte genomföra konferenser ulan använder skriftlig informaiion. Flera skolor har ultalal önskemål om resurser för en målinriktad handledarulbildning. Vissa skolor ersätter sina handledare under den sammanhängande praklikperioden. Delta sker vanligen genom atl hand­ledaren anställs som limlärare under ett begränsat anlal limmar.

Lärare från skolorna besöker praktikplalserna under såväl den konti­nuerliga som den sammanhängande praktiken. Kostnaderna för lärarnas rese- och traktamentskostnader bestrider skolorna med egna medel. Lärarnas rält alt få lillgodoräkna sig undervisningstimmar för praktikbe­söken varierar mellan skolorna. Även för eleverna kan yrkespraktiken innebära  extra   kosinader  1. ex.   i  de  fall  som de tvingas lill dubbel

Prop. 1975:14

42

bosättning.

Ulredningen betonar vikten av yrkespraktiken. Denna måste även fortsättningsvis ges en central plals i utbildningen efiersom den är både en direkl yrkesförberedelse och en förutsättning för den problemcentrerade undervisningen. Utredningen lägger fram en rad förslag för atl underlätta för skolorna alt ha en bra praklikverksamhet.

Ulredningen föreslår en ökad lärartäthet för fritidsledarutbUdningen genom atl en extra tilldelning av 16 timmar per elev och läsår ges för lärares praktikhandledning. Vidare föresläs alt lärare som i samband med praklikbesök varit borta mer än nio timmar fär tillgodoräkna sig högst tvä lektionstimmar uiöver dem som fullgjorts på praktikslällel. Till lärares rese- och Iraklamenlskoslnader föreslås 300 kr. per elev och läsår. Ulredningen påpekar del nödvändiga i att skolorna på alla sätl även försöker nedbringa elevernas exlra kosinader i samband med praktik-perioderna.

De totala kostnaderna för genomförandel av dessa förslag beräknar utredningen till ca 1,8 milj. kr. under budgetåret 1975/76. Av della belopp avser 1,2 mUj. kr. den ökade lärartätheten, 291 000 kr. kostnader för lillgodoräkningstimmar och 336 000 kr. bidrag till lärares rese- och Iraklamenlskoslnader. Vid beräkningen har utredningen ulgåll från samma inlagningskapacitet som under innevarande läsår.

4.2.5  Utbildningens dimensionering

Såväl ungdoms- och idrotlsorganisationer som vissa vuxenorganisalio-ner, kommuner och olika vårdinrättningar m. fl. har behov av personal med kunskaper om och erfarenheter av olika former av fritidsverksamhet. Förslag som framlagts av barnstugeutredningen om fritidsverksamhet bland 7 12-åringar och förslag från ulredningen om skolans inre arbeie pekar på behovet även ulbyggd ulbildning. Folkhögskoleulrednlngen belo-svärighelerna alt göra tillförlitliga prognoser. Till säväl ungdomsorganisa­tioners och kommuners som lill olika vårdinrättningars fritidsverksamhet rekryteras även personal med annan bakgrund än frilidsledarutbildning. Della förhållande kommer sannolikt atl bestå. Reell kompelens kommer alt värderas högre än formella meriter och olika bedömningar kommer i varje särskilt fall all avgöra vilka meriter som skall väga tyngst.

Utredningen föreslår för läsåret 1975/76 en intagning av 560 elever lill folkhögskolans frilidsledarutbildning. Till gymnasieskolans och kombina-tionsulbildningens frilidsledarkurser anlas f. n. årligen drygt 200 elever.

Beräkningen av lilläggsresurser bör göras med hänsyn lill del föreslagna anlalel elevplalser. Ulredningen framhåller viklen av alt olika samhälls-, folkrörelse-, avnämare- och regionala intressen tillgodoses vid fördelning av de extra resurserna till olika skolor.

Med tanke på svårigheterna atl bedöma efterfrågan på utbildade frilidsledare är del f. n. inte önskvärl all utbildningen utökas. En sirikl etableringskontroll av nya utbildningslinjer inom folkhögskolan är inte möjlig all upprätthålla med hänsyn till den frihet under vilken skolfor-

Prop. 1975:14

43

men arbetar. Genom alt skolorna tilldelas tilläggsresurser enligl utred­ningens förslag finns dock en möjlighet att begränsa en okontrollerad uibyggnad av utbUdningen. När SÖ får kännedom om planer på ny eller utvidgad verksamhei bör den för berörd rektor och huvudman framhålla det ansvar som skolan pålar sig gentemot eleverna och de extra kosinader den åsamkar sig själv. SÖ föreslås vidare få lill uppgift att fortlöpande följa behovel av frilidsledare och vid behov aklualisera frågan om ulbildningens dimensionering. Ulredningen avser all i slulbeiänkandel återkomma lill frågan om gymnasieskolans roll i frilidsledarulbildningen. I avvaktan på della bör inle nägon ökning ske av frilidsledarulbildningen vare sig inom gymnasieskolan eller kombinalionsutbildningen.

4.3 Remissyttrandena

4.3.1   Allmänna synpunkter

Folkhögskoleulredningens förslag har i slort sett mottagits positivt av remissinstanserna. Flera av dessa efterlyser dock en mera samlad översyn av den utbildning som är inriktad pä fritidssektorn.

Till de remissinslanser som helt eller i huvudsak tUlstyrker förslaget hör socialstyrelsen, statens ungdomsråd, SÖ, AMS, Svenska kommunför­bundet. Landstingsförbundet, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisa­tion, CUF, Riksförbundet Kyrkans ungdom. Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgårdar. Svenska frisksporlförbundel, RF och Ungdomens nykterhetsförbund. Flera av dessa remissinstanser redovisar emellerlid delvis avvikande delaljsynpunkter.

Statens ungdomsråd, SÖ, UKÄ, AMS, Svenska kommunförbundet, LO, TCO och Svenska missionsförbundets ungdom anser atl en samlad översyn bör göras av ulbildning som är inriktad mol hela eller delar av fritidssektorn, bl. a. för att nä en samordning mellan fritidsledar- och fritidspedagogutbildningen.

Svenska kommunförbundel. Riksförbundet Sveriges fritids- och hem­gårdar, Sveriges folkhögskoleelevers förbund, RF, Elevkåren vid KFUK-KFUM.s ungdomsledarinstitut. Fritidsledarnas intresseorganisation och Sarnorganisalionen för frilidsledarutbildning inom svensk folkhögskola anser atl kombinalionsutbildningen bör läggas ned. Även Landstingsför­bundet och Svenska missionsförbundets ungdom är kriiiska till kombina­tionsulbildningen och anser atl den är ell sämre alternativ än folkhögsko­lans frilidsledarutbildning, UKÄ säger sig ha förståelse för de argument som förs fram för permanenlning av utbildningen vid folkhögskolan men anser att detta inte får leda till att kombinalionsutbildningen inskränks.

RF anser all även gymnasieskolans ledarutbildning bör läggas ned. Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgårdar anser i likhet med lärare och elever vid Stockholms ungdomsledarinstitut all gymnasieskolans ledarutbildning bör överföras till lämpliga folkhögskolor, medan Svenska kommunförbundet anser all den bör göras om lill en tvåårig högre specialkurs inom gymnasieskolan.

Prop. 1975:14

44

Statens ungdomsråd påpekar all fritidsledarutbUdningen vid folkhög­skolan endasi tillgodoser en del av organisalionernas utbildningsbehov och all dessa även i forlsällningen måste bedriva en omfattande och kostnadskrävande ulbildning av såväl sina förtroendevalda som sina ledare i egen regi. Samma påpekande görs av LO, CUF och SSU. Dessa remissinslanser anser också alt de resurser som samhällel ställer lill förfogande för sådan ulbildning måste öka kraftigt. LO och SSU pekar särskilt på den funktionärsutbildning som i ABF:s regi bedrivs inom arbetarrörelsen. CUF anser all medlems- och funktionärsutbildning i studiecirkelform måste bli ett prioriterat studieämne.

TCO framhåller angelägenheten av att vidareutbildningsmöjligheter skapas för redan yrkesverksamma inom fritidssektorn. Även KFUK-KFUM:s riksförbund och Svenska scoutförbundet behandlar denna fråga och föreslär att vidareutbildningen föriäggs till högskolan, medan Ung­domens nykterhetsförbund anser atl även denna verksamhei bör förläg­gas till folkhögskolan.

Statens kulturråd betonar kulturaspektens betydelse i utbildningen och påpekar atl flera folkhögskolor har stark inriktning på kullur och kullurförmedling. ABF anser att frilidsledarulbildningen bör relateras till målen för den slalliga kulturpolitiken.

Frälsningsarméns ungdom anser att organisaiionen för all den skall få lämpliga ungdomsledare mäsle utbilda dessa vid organisationens egen folkhögskola.

4.3.2 Pedagogiska synpunkter

Remissinslanserna är genomgående positiva till folkhögskoleulred-rungens resonemang rörande fritidsledarnas roll i samhället och den problemcentrerade undervisningen.

Att fritidsledarna måste kunna göra en konstruktiv ideologisk insats i sitt arbete understryks av slalens ungdomsråd, SÖ, TCO, Riksförbundet Kyrkans ungdom, Sveriges folkhögskoleelevers förbund, RF, ABF, Fri­tidsledarnas intresseorganisation och Unga örnars riksförbund. De syn­punkler som ulredningen framför om behovet av en verkligheisanknuten, problemcentrerad undervisning, delas av SÖ, TCO, Svenska missionsför­bundels ungdom. Svenska scoutförbundet, RF, statens kulturråd. Sam­organisationen för frilidsledarutbildning inom svensk folkhögskola och Unga örnars riksförbund.

Sveriges folkhögskoleelevers förbund, RF och Fritidsledarnas intresse­organisation betonar särskilt vikten av atl lärarna har egna erfarenheler av arbeie som fritidsledare. Svenska missionsförbundets ungdom och Ung­domens nykterhetsförbund framhåller behovet av alt engagera personer utanför skolans ordinarie lärarkår i undervisningen. Svenska missionsför­bundels ungdom ifrågasätter dock om rörelsefolkhögskolorna klarar delta ulan alt fä exlra bidrag.

Statens ungdomsråd underslryker all undervisningen mäste bedrivas på ett   sådant   sätt   att   de  blivande  fritidsledarna  får  en   grundläggande

Prop. 1975:14

45

kännedom om folkrörelsernas arbeie. KFUK-KFUM.s riksförbund beto­nar nödvändigheten av atl eleverna inle bara förvärvar teoretiska kunska­per, ulan atl de också tillägnar sig en personlig åskådning.

4.3.3 Intagningen av elever

Utredningens synpunkter beträffande intagning av elever har fått ett positivt mottagande av remissinstanserna. De ändringsförslag som före­kommer rör detaljer i förslagel.

Behörighetsreglerna i sin helhet lillstyrks av bl. a. statens ungdomsråd, UKÄ. CUF och Sveriges folkhögskoleelevers förbund. Statens ungdoms­råd och UKÄ förutsätter emellerlid alt hänsyn las lill kompelenskommil-téns förslag. Även KFUK-KFUM:s riksförbund. Svenska missionsförbun­dets ungdom. Svenska scoutförbundet och Elevkåren vid KFUK-KFUM:s ungdomsledarinstilul lillstyrker behörighetsreglerna med undanlag av åldersgränsen som dessa organisalioner vill sälta lill 20 år. Denna åldersgräns föreslås även av RF, Fritidsledarnas intresseorganisation och Samorganisationen för frilidsledarutbildning inom svensk folkhögskola. Svenska frisksporlförbundel förordar en åldersgräns på 21 år.

AMS betonar belydelsen av arbetslivserfarenhet och föreningserfaren-hel. Förpraktikens betydelse understryks också av bl. a. socialstyrelsen, TCO, Ungdomens nykterhetsförbund och Unga örnars riksförbund. Svenska frisksporlförbundel föreslår atl kraven på förpraktik skall utsträckas tUl minst ett års heltidstjänstgöring eller 5 års insats på fritid. Även SÖ tillstyrker förslagel rörande förpraktik men anser all vid bedömningen får inle en för snäv avgränsning göras. Svenska kommunför­bundet anser all kravel på förpraktik strider mot principen om öppna UlbUdningsvägar och anser sig möjligen kunna godta all kravet får gälla försöksvis under ell anlal år vid folkhögskolan men inte vid andra skolformer. KFUK-KFUM:s riksförbund anser däremoi all samma krav på förpraktik skall införas för sökande till såväl kombinations- som gymnasieutbildningen.

Statens kulturråd anser del angeläget atl man lill frilidsledarulbild­ningen i fortsättningen försöker atl fä elever som är mer inriklade på skapande verksamhet. Riksförbundet Kyrkans ungdom understryker de enskilda skolornas självklara rält atl avgöra vilka elever som skall anlas, och alt dä ta hänsyn lill faktorer som kan vara betingade av skolans profil.

4.3.4 Utbildningens omfattning och utformning

Remissinslanserna är i stort sell positiva lill uiredningens förslag rörande utbildningens omfattning och utformning. De avvikande uppfatt­ningar som redovisas gäller främsi frågan om hur studieplanerna skall utarbetas.

Flertalet remissinstanser berör frågan om utbildningens längd och samtliga tillstyrker att utbildningen blir tvåårig. Förslaget till avvägning

Prop. 1975:14

46

mellan enhetlighet och profilering har också tillstyrkts av en rad remissin­stanser, bl. a. statens ungdomsråd, SÖ, UKÄ, AMS, Rörelsefolkhögsko­lornas intresseorganisation, KFUK-KFUM.s riksförbund. Riksförbundet Kyrkans ungdom. Svenska missionsförbundets ungdom. Fritidsledarnas intresseorganisation och Samorganisationen för frilidsledarutbildning inom svensk folkhögskola. Den sistnämnda organisationen anser vidare atl förslagel bör leda lill all en folkhögskolekurs skall kunna få omfatta mer än 34 veckor bl. a. för atl eleverna skall kunna fä studiemedel för hela kursen.

Ell slort anlal remissinslanser, bl. a. socialstyrelsen. Svenska frisk­sporlförbundel. RF, Ungdomens nykterhetsförbund och Unga örnars riksförbund, betonar viklen av att en profilering av utbUdningen kan göras utifrån huvudmannens ideologi. ABF anser atl del är meningslöst atl diskutera hur slor del av utbildningen som skall ägnas åt allmänna ämnen resp. profilämnen efiersom en skolas grundläggande värderingar måste få komma lill uttryck i hela utbildningen.

Svenska kommunförbundet anser all en profilering av utbildningen inle får leda lill all enhetligheten förloras.

Förslagel atl SÖ skall ularbela studieplaner i samråd med berörda skolor och organisationer saml att dessa studieplaner skall kunna tjäna som riktmärken för de enskilda skolorna tillstyrks i sin helhet av SÖ, KFUK-KFUM:s riksförbund och RF. Ylterligare några remissinstanser är positiva tUl förslaget men underslryker kraftigt atl detla inle får leda till all skolorna känner sig bundna av studieplanerna. Till denna grupp hör Riksförbundet Kyrkans ungdom, Sveriges folkhögskoleelevers förbund och SSU. Svenska missionsförbundets ungdom och Samorganisationen för fritidsledarutbildning inom svensk folkhögskola anser all den sist­nämnda organisaiionen bör utarbeta studieplanerna och alt SÖ skall bekosta arbetet.

LO anser alt största vikt måste läggas vid de medverkande organisatio­nernas synpunkter vid utarbetandet av de framlida studieplanerna. LO anser del självklart all ABF och Unga örnas riksförbund skall medverka i delta arbete och all del är bäitre alt del sker i anslulning till folkhögsko­leutredningens fortsatta arbeie än alt det läggs på SÖ.

Unga örnars riksförbund anser alt resp. folkhögskola bör svara för ulbildningens uppläggning och utformning i samråd med de närmast berörda avnämarna. Svenska kommunförbundel förutsätter alt förbundel får delta i det fortsatta sludieplansarbelel.

Nödvändigheten av atl SÖ genomför den föreslagna konferensverksam­heten betonas särskilt av KFUK-KFUM:s riksförbund, RF, Ungdomens nykterhetsförbund och Fritidsledarnas intresseorganisation. Frågan om enhetliga intyg väcks av Riksförbundet Kyrkans ungdom. Svenska scout­förbundet och Sarnorganisalionen för fritidsledarutbildning inom svensk folkhögskola.

Statens kulturråd betonar generellt vikten av att skapande verksamhei får en siarkare slällning i utbildningen. RF och ABF konstaterar alt del vid folkhögskolan även i forlsällningen kommer alt bedrivas en omfal-

Prop. 1975:14

47

lande ledarulbUdning ulanför den tvååriga fritidsledamtbUdningens ram. Detla betecknas som nödvändigt och värdefulll och ABF betonar att även sådan ulbildning borde få samma stöd som den nu akluella.

4.3.5   Yrkespraktiken i utbUdningen

Förslagen rörande yrkespraktikens roll i utbildningen och tilläggsresur­ser för detta ändamål har mottagits positivt av remissinslanserna. Där­emot är flera av dessa missnöjda med alt förslag inle har lagts fram belräffande arvodering av handledare och läckande av elevernas för­dyrade levnadsomkostnader under den sammanhängande prakliken.

Till de remissinstanser som understryker belydelsen av att yrkesprak­tiken får en central plats i utbUdningen hör SÖ, CUF, KFUK-KFUM.s riksförbund och RF. Riksförbundet Kyrkans ungdom och Ungdomens nykterhetsförbund betonar vikten av att praktiken planeras på ett sådant sätt att även berörda organisalioner och institutioner får behållning av samarbetet med skolan.

Uiredningens förslag om lilläggsresurser lillslyrks av bl. a. SÖ, TCO, KFUK-KFUM:s riksförbund. Riksförbundet Kyrkans ungdom. Svenska missionsförbundets ungdom, Samorganisationen för fritidsledarutbild­ning inom svensk folkhögskola och Unga örnars riksförbund. Även LO tillstyrker förslagel men anser all molsvarande resurser också bör ställas lill förfogande bl, a. för arbetarrörelsens funktionärsutbildning som är en kvalificerad ledarulbUdning med annorlunda uppläggning. Samma upp­fattning framförs av SSU och ABF. RF tillstyrker förslaget om extra tilldelning av lärarlimmar men föreslår dessulom alt fritidsledarutbUd­ningen skall få 2,8 istället för nuvarande 2,2 lärarlimmar per elevvecka. Fritidsledarnas intresseorganisation föreslär 3,0 lärarlimmar per elev­vecka.

Etl antal remissinstanser anser atl frågan om arvodering av handledare bör övervägas på nytt. Målet bör vara en lösning som ansluter till den ordning som finns för socionomulbUdningen.

Några instanser anser också all frägan om elevernas fördyrade levnads­omkostnader i samband med dubbel bosättning under den samman­hängande praktiken måste lösas sä snart som möjligl.

4.3.6   UtbUdningens dimensionering

Flera remissinstanser underslryker Uksom ulredningen själv atl beräk­ningarna av behovet nyutbildade frilidsledare är mycket osäkra.

Slatens ungdomsråd, SÖ, UKÄ, TCO, Rörelsefolkhögskolornas intres­seorganisation. Riksförbundet Kyrkans ungdom och ABF tillstyrker förslaget om 560 utbildningsplatser per år. Svenska missionsförbundets ungdom. Svenska scoutförbundet, Sveriges folkhögskoleelevers förbund och Fritidsledarnas intresseorganisation anser att detla är för mycket.

AMS föreslår att dimensioneringen skall vara flexibel för att lätt kunna anpassas till arbetsmarknadens aktuella behov och andra ulbildningsbe-

Prop. 1975:14

48

hov. Statens ungdomsråd. Landstingsförbundet och TCO hör lill de remissinslanser som underslryker osäkerheten i beräkningarna och nöd­vändigheten av all tillsynsmyndigheten noga följer behovet av nyutbilda­de fritidsledare och föreslär de förändringar i dimensioneringen som behövs. LO, ABF och Unga örnars riksförbund betonar all när dimensio­neringen fastställs mäsle hänsyn tas lill att della inte är den enda utbildning som bör vara meriterande för tiänster inom fritidssektorn. Även i fortsättningen måste organisalionernas egen utbUdning kombine­rad med långvarig erfarenhet av föreningsarbete som förtroendevald vara meriterande för tjänster inom säväl organisationer som offenilig förvalt­ning.

UKÄ ifrågasätter om uteblivna tUläggsresurser är en tillräcklig restrik­tion för atl styra ulbildningens dimensionering. Svenska missionsförbun­dets ungdom, RF och Elevkåren vid KFUK-KFUM.s ungdomsledarinsti­tut diskuterar olika former av etableringskontroll.

I fråga om vilka skolor som skall bedriva frilidsledarutbildning anför LO och SSU all det är angeläget all arbelarrrörelsens folkhögskolor blir representerade i den gruppen. Även Riksförbundet Kyrkans ungdom. Svenska missionsförbundels ungdom och Samorganisationen för fritids­ledarutbildning inom svensk folkhögskola anser all arbetarrörelsens skolor bör bli representerade bland dem som bedriver frilidsledarutbild­ning men att i övrigl de skolor som lillhör samorganisationen bör ha företräde till utbildningen.

Svenska missionsförbundets ungdom anser alt en eventuell framtida utbyggnad av fritidsledarutbUdningen bör ske vid sådana skolor som är organisalionsanknulna och då i försia hand vid sådana där huvudmannen kan påvisa behov av fler nyutbildade frilidsledare inom den egna rörelsen. Vidare påpekar förbundel all del är olyckligt om någon folkhögskola skulle komma atl domineras av denna ulbildning.

Prop. 1975:14

49

5 Föredraganden

5.1  Samhället och ungdomsorganisationerna

Vårt land kan beskrivas som elt folkrörelse- och organisalionsland. Folkrörelserna engagerar sig i samhällsdebatten och medverkar i opinions­bildningen. Genom del vittförgrenade nälel av föreningar får mänga människor möjUgheter att komma till tals och påverka samhällsutveck­lingen. Organisaiionerna blir därigenom värdefulla instrument för utveck­lingen av vår demokrati.

Barn- och ungdomsorganisationerna har vikliga uppgifier i folkrörelse­arbetet. De knyter kontakter i de nya generationerna och svarar för elt betydelsefullt skolningsarbete. Många gånger är det just ungdomsorgani­sationerna som lar upp den ideologiska debatten inom folkrörelserna och som spelar huvudroUen då det gäller all utveckla och förnya organisatio­nernas arbetssätt. Alt främja barn- och ungdomsorganisalionernas arbete blir därför inte enbart ell centralt inslag i samhällets ungdomspolitik utan också en insats för folkrörelserna i dess helhet.

Arbetet i barn- och ungdomsorganisationerna bedrevs länge ulan samhälleligt stöd beroende på att det med hänsyn till bl.a. organisalioner­nas frihel uppfattades som tvivelaktigt eller renlav felaktigt att samhället lämnade ekonomiska bidrag. Del slalliga slödel utgick för första gången budgetåret 1954/55 och omfattade då bidrag till instruktörsverksamhet, ungdomsledarkurser och s.k. fritidsgmppsverksamhel.

Innan jag övergår till all redogöra för de riktlinjer som enligl min mening bör ligga lill grund för den fortsatta statliga bidragsgivningen lill ungdomsorganisationerna vUl jag hell kort ge en översiktlig bild av hur motiven för det samhälleliga slödel har förändrats under de gångna åren. I detta sammanhang kommer jag också att beröra den roll man från olika håll vill ge organisationerna i dagens samhälle.

Under 1950-lalel var del främst ett socialpreventivt synsätt som motiverade stödet lill ungdomsorganisalionerna. Beslutet att införa ell ungdomsslöd fattades i samband med en omläggning av alkohol­politiken. I motiven för bidragen framhölls också att slödet avsåg att främja enskilda organisationers strävanden efter sunda levnadsvanor, särskilt bland ungdomen. En ökad verksamhei inom ungdomsorganisalio­nerna betraktades som ett led i den förebyggande barna- och ungdoms­vården. Stödet avsåg inte atl främja organisationens egna mål ulan i slället de för alla organisalioner gemensamma ungdomsfrämjande uppgif­terna. Denna inslällning log sig bl. a. uttrycket all religiös propaganda inte fick förekomma i verksamhet för vilken statligt stöd utgick. De poliliska ungdomsförbunden ställdes ocksä lill en början ulanför bidrags­systemet.

Reformeringen av ungdomsslödel under 1960-lalet utgick ifrån en del­vis annan grundsyn. I 1962 års ungdomsutrednings slutbetänkande (SOU 1967:19) Statens slöd liU ungdomsverksamhet formulerades denna på följande sätt: Del är inte riskerna för all den som är ung skall misslyckas i

4 Riksdagen 1975. 1 samt. Nr 14

Prop. 1975:14

50

fråga om social anpassning och personlig utveckling ulan möjligheterna alt la till vara den enskildes inneboende förutsättningar och anlag som bör vara den främsta drivkraften bakom samhällets ungdoms- och fritidspolitik.

Även ungdomsorganisalionernas egenvärde framhölls som skäl för samhällsstödet. I de egna organisationerna kan ungdomen, anförde ulredningen, få möjligheler all stifta bekantskap med demokratins och parlamentarismens idé och teknik, lära sig falla beslut och ta ansvar för dem, argumentera för sina egna åsikter men ändå respekiera majoritetens vilja saml lära sig samarbele och tolerans. Vid den reformering av del statliga stödet som skedde år 1969 (prop. 1969:1 bU. 10, SU 1969:43, rskr 1969:129) jämställdes på utredningens förslag de politiska ungdoms­förbunden i slalsbidragshänseende med övriga ungdomsorganisationer. Organisationerna fick även möjligheter atl disponera de statliga bidragen pä ett friare sätt. Reformeringen följde de allmänna riktlinjer för det statliga stödet som ungdomsulredningen hade föreslagit.

Den syn pä relationerna mellan samhället och ungdomsorganisatio­nerna som ungdomsutredningen gav uttryck för utvecklades senare av 1965 ärs idrollsulredning i belänkandet (SOU 1969:29) Idrott ål aUa. Statsmakternas beslut år 1970 (prop. 1970:79, SU 1970:12, rskr 1970: 291), som huvudsakligen följde idrotlsulredningens förslag, innebar all de slalliga bidragen till idrollsändamål samordnades och atl riksidrotls­slyrelsen tilldelades förvaltningsuppgifterna för del nya organisations-stödet. En frivillig ideell organisation kom härigenom atl få samma ansvarsuppgifler inom denna sektor som skolöverstyrelsen (SÖ) har för ungdomsslödel i övrigl.

Är 1970 omorganiserades statens ungdomsråd som då hade existerat sedan år 1 959 och gavs delvis andra funktioner. En av rådets väsentligaste uppgifier blev alt se över det slalliga slödel lill ungdomsorganisationerna, främsi då bidragel till den lokala verksamhelen.

Rådel lade hösten 1970 fram etl förslag om lokalt stöd som kom alt Ugga till grund för statsmakternas beslut atl avskaffa fritidsgruppsslödet och i stället införa ett lokaU aktivitetsslöd (prop. 1971:32, KrU 1971:12, rskr 1971:187). Beslutet innebar ytterligare etl sleg på vägen all ulveckla organisationernas frihet och självständighet. 1 prop. 1971:32 anförde föredraganden bl. a. atl den nya bidragsformen avsäg all ge ungdomsorga­nisalionerna största möjliga frihet i fråga om verksamhetens inriktning och att varje organisation skulle kunna låla sina egna mål prägla verksamheten. Organisationernas frihet markerades också genom att de själva och inle som lidigare kommunerna eller studieförbunden - blev huvudmän för verksamhelen.

Efter förslag från ungdomsrådet beslulade statsmakterna år 1972 (prop. 1972:1 bU. 10, KrU 1972:8, rskr 1972:84) om ändrade regler för bidraget till ungdomsledarulbildning. Denna förändring innebar bl. a. all den nedre åldersgränsen för bidragsberättigande medlem sänktes från 12 tUl 7 år. Ungdomsrådet har även sammanställt uppgifier om omfalt­ningen av ungdomsorganisationernas internationella verksamhet.

Prop. 1975:14

51

Vidare har rådet svarat för viss försöksverksamhet som genomförts i samverkan mellan kommuner och lokalt verksamma ungdomsorganisa­tioner.

Är 1972 fick en arbetsgrupp inom statens ungdomsråd i uppgift att utreda bl. a. frågan om del statliga stödet till ungdomsorganisationernas cenirala verksamhei. Arbetsgruppen har lagt fram ell förslag som remiss­behandlals genom ungdomsrådets försorg. Rådel har i april 1974 inkom­mit till Kungl. Maj:t med förslag rörande den framlida ulformningen av slödet. 1 arbetsgruppens belänkande som ligger till grund för ungdomsrå­dets förslag redovisas en omfattande diskussion kring motiven för del samhäUeliga slödel. Förslag läggs ocksä fram om atl vissa mål formuleras för ungdomspolitiken. Jag återkommer lUl detla i del följande.

Jämsides med att motiven för det direkta stödet till ungdomsorganisa­lionerna har förändrats har även synen på organisalionernas roll i samhället vidgats. Organisationerna har tidigare medver­kat i verksamhet av informations- och upplysningskaraklär men det har då varit organisalionernas breda kontaktyta som värdesatts. Under senare år har emellerlid de olika organisationernas särart, deras profil och på ideologi grundade verksamhei börjai uppfattas som en betydelsefull tillgäng inom skilda områden av samhällel. Exempel på delta är den försöksverksamhet med friiidsverksamhei på eflermiddragslid för barn i åldrarna 7-12 år som påbörjades är 1970 med medel ur allmänna arvsfonden. Barn- och ungdomsorganisalionerna har getts tillfälle atl bedriva en regelbunden verksamhet, avsedd att vara etl komplemenl till den kommunala barntillsynen. Ett annal område där organisalionernas egen profil setts som en tillgång är den upplysningsverksamhet i alkohol-och narkotikafrågor som statsmakterna beslutade om år 1972 (prop. 1972:61, SkU 1972:30, rskr 1972:214). 1 proposUionen framhölls alt organisationerna kan bedriva en från sina skilda utgångspunkter molive­rad informationsverksamhet, som därigenom ger frågorna en mer allsidig belysning och bredare täckning.

Den nya synen på organisalionernas roll i samhället har också kommit till uttryck i flera statliga utredningar som nyligen lagl fram förslag i frå­ga om olika delar av samhällsarbetet.

1968 års barnstugeutredning (S 1969:31) pekar i sitt betänkande (SOU 1974:42) Barns fritid på möjligheterna alt lokalt engagera ungdomsorga­nisationerna för all fä till stånd fritidsverksamhet för skolbarnen i åldrar­na 712 år. Även föreningsUvels medverkan i vad utredningen beskriver som del utvidgade fritidshemmet behandlas. En organiserad gruppverk-samhet i föreningsregi som kompletterar fritidshemmen ger enligt utred­ningen barnen siörre möjlighet att della i en verksamhet som svarar mol deras speciella inlressen. För barnens ulveckling är det önskvärl att de redan tidigt får möta ell ideellt inriktat arbeie. För all öka kommunernas möjligheler att slödja fritidsverksamhet inom ungdomsorganisationerna bland yngre skolbarn föreslår ulredningen all ell särskilt statsbidrag skall utgå som av kommunerna skall förmedlas till ungdomsorganisationernas lokala verksamhei. Barnslugeutredningens förslag bereds f n. inom so­cialdepartementet.

Prop. 1975:14

52

Utredningen (U 1970:63) om skolans inre arbeie behandlar i betänkan-del (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö bl. a. förändringar i skolarbetets uppläggning. Skoldagen skall enligl ulredningen bestä av fasta (läroplans­bundna) och fria aktiviteter. Som exempel på innehållel i de fria aktivi­teterna nämner ulredningen bl. a. olika aktiviteter under medverkan från föreningslivet. Det är, enligt ulredningen, en angelägen uppgift för skolan atl slödja de ideella organisaiionerna och del fritidsliv som ungdomen själv organiserar. Arbetet inom organisationer och föreningar ger inte en­bart pedagogisk slimulans. Del bidrar även lill alt skapa social gemenskap och förståelse mellan gmpper. Det ger träning i demokratiska arbelsfor­mer och tillgodoser ungdomarmas behov av engagemang. Ulredningen pe­kar på att del kan finnas behov av all skolan står öppen för vissa elever även före skoldagens början och på eftermiddagslid. Även i fråga om dessa aktiviteter anser ulredningen att ungdomsorganisationerna kan medverka.

I alkoholpolitiska utredningens (Fi 1966:33) belänkande (SOU 1974: 90) Alkoholpolitik framhålls ungdomsorganisationernas och folkrörelser­nas slora värde. Ulredningen gör sina bedömningar med tanke pä det fö­rebyggande alkoholpoliliska arbelel. Föreningslivet kan, betonar ulred­ningen, göra insalser i del direkta informationsarbetet och skapa stimule­rande fritids- och kulturmiljöer.

Av min redovisning framgår hur synen på ungdomsorganisalionernas verksamhei gradvis har förändrats och hur en ökad medverkan från ungdomsorganisationerna nu eftersträvas pä skilda områden. Den föränd­ring av synen på ungdomsorganisalionerna som skett grundas på en ökad medvetenhet om värdel av organisalionernas insatser. Ell väl differen­tierat och omfattande föreningsliv med skiftande aktiviteter är en slor tillgäng för såväl ungdomen som samhällel i dess helhet.

Slalens ungdomsråd har i sitt förslag rörande stödet till ungdomsorga­nisationernas centrala verksatnhel framhållit atl målel för samhällets ungdomspolitik genom ungdomsorganisationerna bör vara alt den skall medverka till att ulveckla demokratin, stimulera till samhällsengagemang, skapa en bättre samhällsmiljö och bidra lill jämlikhet mellan individer och mellan grupper i samhället saml skapa samhörighet mellan generatio­nerna. Jag anser all ungdomsrådet med sin beskrivning fångat in de väsentligaste motiven för samhällel atl slödja ung­domsorganisalionerna   och ge dem ell vidare arbetsområde.

Inom ungdomsorganisationerna beslutar medlemmarna självsländigt om verksamhetens former och inriklning och de kan därigenom påverka sin egen situation. Ungdomarna får försvara sina egna ståndpunkter och dela ansvaret för de beslul som fattas. Härigenom förbereder de sig för vuxenroller i familjen, på arbetsplatsen och samhällsarbetet. Genom sitt arbetssäll medverkar ungdomsorganisalionerna lill all bredda och för­djupa demokratin.

1 många ungdomsorganisationer är verksamheten inriktad på sociala, politiska eUer kulturella frågor. Medlemmarna i dessa organisationer blir medvetna om samhällsproblemen och får möta olika värderingar i sam­hällsfrågor. Med utgångspunkt i erfarenheler, studier och diskussioner

Prop. 1975:14

53

kan de utforma sin egen samhällssyn och della i opinionsbildningen för alt förändra samhällel.

Ungdomsorganisationerna bedriver ofta elt omfattande internationelll arbeie. De studerar internationella förhållanden och tar kontakter med ungdomar i andra länder. Denna verksamhei ökar medvetenheten om de internationella problemen och stärker på sä sätl känslan för internationell solidaritet.

Organisaiionerna är också samlingspunkter för ungdomarnas fritids­aktiviteter. Föreningslivet kan erbjuda många olika fritidsallernaliv. Orga­nisationernas sirävan är all få lill slånd ell varaktigt engagemang för me­ningsfulla fritidssysselsättningar och atl skapa en social gemenskap som omfaltar alla ungdomar oavsett förutsättningar och prestationer. En verk­samhet med dessa kännetecken kan bli etl slagkraftigt alternativ till del många gånger passiviserande kommersiella fritidsutbudet.

Många ungdomsorganisationer har en anknytning till de vuxnas före­ningsliv. Den kontakt mellan generationerna som skapas inom en folkrö­relse bygger på gemensamma värderingar och intressen. Detta bidrar lill att skapa én naturiig samhörighet generationerna emellan.

Föreningslivel kan genom insatser på fritidsområdet i samverkan med t. ex. skolor, ungdomsgårdar och fritidshem bidra lill all förnya samhälls­arbetet. Dessa insalser för organisaiionerna i kontakt med nya ungdoms­grupper. Samlidigl kan sådan verksamhei också stimulera de egna medlemmarna lill fördjupat engagemang genom att föreningarna tUldelas ansvarsfulla uppgifier och kan påverka det direkta samhällsarbetet. Samverkan mellan föreningslivet och samhällets olika organ kan också medverka till all bryta lendenser till isolering som ibland upplevs säväl av samhällets institutioner som inom föreningslivet.

Formerna för föreningslivels medverkan i det direkta samhällsarbetet måste utvecklas successivt i nära samverkan mellan samhällets organ och de ohka föreningarna. Föreningslivets medverkan måste kunna ske på föreningslivets villkor. Del är den speciella prägel eller särart varje ungdomsorganisation har som är den värdefulla och unika resurs med vilken föreningslivel kan berika samhällsarbetet. Därför får inle en utvidgad samverkan leda till alt föreningarnas traditionella verksamhet skjuls åt sidan. En aktiv medlemsvärvning, etl omfattande studiearbete och en Uvlig intern diskussion är förutsältningar för atl ungdomsorganisa­tionerna skall kunna göra insalser pä nya områden. Därför är det också viktigt atl föreningslivet har ekonomiska resurser all fullfölja och vidareutveckla den egna verksamheten.

Statens ungdomsråd har föreslagil en kraftig ökning av det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. En förstärk­ning av resurserna är moliverad redan av del skälet all många organisalio­ner idag har slora ekonomiska svårigheier och för all förhindra alt organisaiionerna måste liera sig med kommersiella intressen för att klara sina finanser. De administrativa kostnaderna har ökat starkt under 1970-lalel vilket minskal utrymmet för utbildningsverksamhet och ut­vecklingsarbete. Härtill kommer att ungdomsorganisationerna måste få möjligheter att stärka sin inre organisaiion, särskilt ungdomsledarulbild-

Prop. 1975:14

54

ningen, för all klara nya uppgifter som de tagit på sig i samverkan med olika samhälleliga organ och därmed börja pröva sådana arbetsformer i den lokala fritidsverksamheten som bl.a. de utredningar jag lidigare berört har ansett vara angelägna. Mina förslag i det följande innebär all bidraget till ungdomsorganisationernas cenirala verksamhei ökar med 5,5 milj. kr. till 21,4 milj. kr.

Jag övergår nu till all behandla frågan om hur slödet närmare bör vara utformat.

5.2 Stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet

De ungdomsorganisationer som förklarats berättigade till statligt stöd erhåller f. n. bidrag till dels central verksamhet, dels ungdomsledarutbild­ning. Vidare utgår bidrag lill den lokala verksamhelen. SÖ har ansvarel för fördelningen av bidragen.

Statens ungdomsråd föreslår att ett enda bidrag skall ulgå liU ung­domsorganisationernas centrala verksamhet. De nuvarande bidragen lill ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhet och till ledarutbildning bör sålunda enligt förslaget föras samman lill ell bidrag.

Ungdomsrådels förslag tiU principer för del nya bidragel knyter an liU grunderna i nuvarande syslem och innebär på vissa punkter endasi en jusiering av dessa. Som villkor för bidrag föreslås bl. a. även i fortsätt­ningen gälla att organisationen skaU ha en spridning i landet, att den skaU ha ett vissl antal medlemmar saml all den själv skall bidra lill finansie­ringen av verksamheten.

Som villkor för atl en ungdomsorganisation skall få statligt bidrag bör enligt ungdomsrådets förslag gälla att organisationen är uppbyggd efter gängse demokratiska principer och bedriver verksamhet huvudsakligen bland barn och ungdom. Organisaiionen skall ha minsl 3 000 medlemmar i åldrarna 7-25 år och verksamma lokalavdelningar i minsl hälften av landets landstingskommuner. Med landstingskommun bör därvid jämstäl­las sådan kommun som inte ingår i landstingskommun. Ungdomsrådet anser all det liksom hittills bör ankomma på regeringen all avgöra när en organisation skall förklaras berättigad till statligt bidrag.

Bidrag föreslås ulgä i form av ell grundbidrag, som är lika slorl för alla organisalioner och ell rörligl bidrag som beräknas per medlem för det medlemslal som överstiger 3 000. Bidraget bör ulgä med högst 75 % av en organisations fakliska kosinader för central verksamhet och admi­nistration saml för internationell kontaktverksamhet. För organisation som för försia gången tilldelas statligt bidrag föreslås elt successivt inträde i bidragssystemet som innebär all halvt grundbidrag utgår för första årel, helt grundbidrag för andra årel samt att både grundbidrag och rörligt bidrag utgår fr. o. m. del Iredje året. För organisaiion som inte längre uppfyller kvalifikationskraven för bidrag föreslås etl motsvarande syslem för successivt utträde.

Medlemsantalet bUr enligt det nya systemet av central betydelse för hur slort bidrag organisaiionerna skaU få. Ungdomsrådet föreslår atl bidragsgrundande medlem skall definieras som den som är ansluten lill en

Prop. 1975:14

55

lokalavdelning, har stadgeenliga möjligheter atl påverka beslul rörande organisationens verksamhet och inriklning samt har eriagt avgifi till organisaiionen för närmasl föregående verksamhetsår.

Del förslag lill nyll bidragssystem som slalens ungdomsråd har lagl fram finner jag i huvudsak väl avvägt. Förslaget bör således kunna läggas liU grund för en förändring av del statliga stödet lill organisalionernas centrala verksamhei.

Det slalliga slödet bör ges en sädan form alt ungdomsorganisalionerna i så slor utsträckning som möjUgl ges lillfälle alt själva avgöra hur de utgående medlen skall disponeras. Delta främjas enligl min mening bäst om endast ett bidrag utgär till den centrala verksamheten. Etl sådant sam­manhållet bidrag bör vara så utformat all del är enkell att beräkna och fördela. Villkoren för del statliga bidragel får inte styra verksamhetens form eUer innehåll. Vidare bör del kravel slällas på bidragsreglerna atl lillgängliga medel fördelas på elt så rättvist sätt som möjligl meUan organisationerna.

Slödel lill ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei bör bestå av etl grundbidrag och ell rörligl bidrag. Grundbidraget bör vara lika slort för alla organisalioner. Jag förordar all grundbidrag utgår med 150 000 kr. till slalsbidragsberältigad ungdomsorganisation.

Del rörliga bidragel bör beräknas på det anlal medlemmar i åldrarna 7-25 år som översliger 3 000 med ett minskande belopp ju fler medlemmar organisaiionen har. En sädan minskning är enligl min mening moliverad efiersom organisationernas kosinader för central verksamhei inle kan fömtsättas öka i samma takt som antalet medlemmar. Det rörliga bidraget bör i inlervallel 3 001-15 000 medlemmar ulgä med högst 20 kr. per medlem, i inlervallel 15 001-40 000 medlemmar med högst 15 kr. per medlem och i intervallet 40 001 medlemmar och därulöver med högst 10 kr. per medlem. För den händelse anvisade medel inte medger all högsla bidrag utgår skall bidragel per medlem i de olika intervallen reduceras på ett proportionellt säll sä atl det lillgängliga beloppel inle överskrides. Det statliga bidraget, dvs. grundbidragel och del röriiga bidragel bör sammanlagl uigöra högst 75 % av en ungdoms­organisations faktiska kostnader för central verksamhei och administra­tion samt för internationell kontaktverksamhet. För alt vinna enkelhet i redovisningen bör kravel på egeninsats avse förhållandena närmast före­gående redovisningsår. Härigenom kommer de medlemsuppgifler som lig­ger lill grund för bidragels storiek och de centrala kosinader som redovisas att avse samma redovisningsår. Jag kommer senare alt beröra formerna för redovisningen.

1 likhel med ungdomsrådet förordar jag all med statsbidrags-berättigad ungdomsorganisation bör förslås organisa­tion som bedriver verksamhet huvudsakligen bland barn och ungdom, har minst 3 000 medlemmar i åldrarna 7-25 år och har verksamma lokal­avdelningar i minst hälften av landels landstingskommuner (motsvaran­de). Sänkningen av den nedre åldersgränsen för statligt bidrag innebär i nuläget att ytterligare drygt 300 000 medlemmar i ungdomsorganisalio-

Prop. 1975:14

56

nerna kan räknas in i bidragsunderiaget.

Den föreslagna sänkningen medför all organisalioner med elt stort anlal barn som medlemmar kan tillgodoräkna sig bidrag även för denna medlemskategori. Delta bör öka organisationernas möjligheler alt utöka barnverksamhelen och få ytterUgare erfarenheler.

Vad jag nyss har förordal innebär att jag ansluler mig liU ung­domsrådets uppfattning all endast organisalioner med en viss minsta geografisk spridning i landet skall erhålla slalligt bidrag. Samtidigt serjag det som naturligt all kommuner och landsiing även i fortsättningen ger slöd lill organisalioner som är lokall och regionalt förankrade.

Jag föreslår också atl den medlemsdefinilion som läggs lill grund för beräkningen av del rörliga bidragel utformas på det sätl ungdomsrådet föreslagit. Med medlem bör således avses den som under närmast föregående redovisningsår varit ansluten till lokalavdelning inom organisationen och som haft stadgeenliga möjligheter att påverka beslut rörande organisationens verksamhei och inriklning och som erlagl avgifi lUl organisaiionen för detta år. Ändringen av definitionen av bidrags­grundande medlem syftar främst till all markera belydelsen av all organisaiionerna är demokratiskt uppbyggda med medlemmar som själva beslutar om och lar ansvar för verksamhetens innehåU och inriktning. Dessulom förutsätter konstruktionen av det rörliga bidrag en mer entydig definition än den nu gällande.

Vissa kristna ungdomsorganisationer har anfört tveksamhet mol kravel på all medlem skall ha erlagl sladgeenlig avgifi liU den lokala organisatio­nen för atl denne skall kunna beaktas vid bidragsberäkningen. Invänd­ningarna är inle föranledda av alt man motsätter sig tanken på att medlemmarna genom egna insalser skall medverka i finansieringen av den lokala verksamheten utan är istället principiellt hållna och motiveras utifrån en kristen syn på medlemskapet i församlingen. Frän praktisk synpunkl är del som jag ser del fråga om hur dessa organisationer skall kunna styrka medlemskapet för medlemmar som inte eriagt medlemsav­gift. Del bör ankomma på den myndighet som handhar bidraget atl tillsammans med var och en av de berörda organisationerna fastställa vUka andra krilerier som skall ersätta kravel på eriagd medlemsavgift.

De båda organisaiionerna Riksförbundet Kyrkans ung­dom och Riksförbundet Sveriges frilids- och hemgårdar bedriver etl omfattande barn- och ungdomsarbete. Organisationsstrukturen i de båda organisaiionerna överensstämmer emellertid inte med den i de övriga ungdomsorganisalionerna. De kan därför inte komma ifråga för bidrag enligt de förordade reglerna. Jag delar emellertid ungdomsrådets uppfattning all dessa organisalioner även i fortsättningen bör få stöd. Det bör ankomma på regeringen all beslula om bidragens sloriek. Jag kommer i det följande (7.1) alt för dessa organisationer beräkna en ökning av bidragen som motsvaras av ökningen lill övriga organisalioner.

Samarbetsorganisalionerna Föreningen Nordens ung­domsrepresentantskap, Sveriges kristna ungdomsråd och Sveriges ung-

Prop. 1975:14

57

domsorganisationers landsråd erhåller f. n. bidrag efter beslut av rege­ringen. Arbetsgruppen inom ungdomsrådet anser att del bör vara med­lemsorganisationernas sak atl slödja sina samarbetsorganisationer. Denna uppfattning delas av flera av remissinstanserna.

Jag delar den principiella synen atl det i första hand bör vara medlemsorganisationerna som avgör hur de olika samarbetsorganisalio­nerna skaU utvecklas och att medlemsorganisationerna därför bör la huvudansvaret för finansieringen av verksamheten. Härigenom kommer medlemsorganisationernas engagemang för de gemensamma uppgifterna att öka. Del skulle emellertid för de tre nämnda samarbetsorganisalio­nerna innebära etl stort ekonomiskt avbräck om de nu hell skulle fråntas de statliga bidragen. Jag förordar därför alt Sveriges ungdomsorganisa­tioners landsråd t.v. erhåller två grundbidrag saml alt Sveriges kristna ungdomsråd och Föreningen Nordens ungdomsrepresentantskap t. v. vardera erhåller ell grundbidrag.

Övergängen till ell nytt bidragssystem kan innebära atl någon ung­domsorganisation erhåUer etl minskat bidrag lill sin cenirala verksamhei. För atl undvika övergångssvärigheter bör del ankomma på den bidrags-fordelande myndigheten vid fördelningen av bidragen för budgetåret 1975/76 beakta atl ingen av regeringen för slatsbidrag godkänd ungdoms­organisation erhåller lägre bidrag tiU sin centrala verksamhei än vad organisaiionen erhöll till sin centrala verksamhei och ungdomsledarul­bildning för budgetåret 1974/75. Godtas vad jag nu har förordal avserjag att i annat sammanhang meddela de föreskrifter som behövs.

Ungdomsrådet föreslår all nuvarande Iröskelorganisalio­ner successivt förs in i bidragssystemet om de uppfyller bidragsviU-koren. Organisationer som inle längre uppfyller dessa villkor bör på molsvarande sätt successivt föras ut ur systemet. Jag tillstyrker detta förslag som innebär att ungdomsorganisation som regeringen för första gången förklarar berättigad till statligt bidrag under försia året erhåller ett halvt grundbidrag, under andra året ett helt grundbidrag samt under tredje årel både grundbidrag och rörligl bidrag. För organisalioner som inle längre uppfyller kraven för slatligl bidrag minskas bidragel successivt på molsvarande säll.

Av de organisalioner som nu erhåller s.k. Iröskelbidrag har jag funnil atl Helgelseförbundels ungdom, Kristen demokraiisk ungdom och Riks­förbundet Unga katoliker uppfyller de uppställda bidragsvillkoren. Jag avser att i annal sammanhang föreslå regeringen att dessa organisalioner förklaras berättigade lill slatligl stöd. Svenska bålunionen, lidigare Sveriges Molorbälsunion, erhåller s.k. Iröskelbidrag lill ungdomskom-mitléns verksamhei. Unionen erhåller även bidrag ur anslagel Slöd till idrotten: anläggningsslöd m.m. under nionde huvudtiteln. Organisaiionen kommer under nästa budgetår all erhålla bidrag endast under nionde huvudtiteln. Jag har i denna fråga samrått med chefen för jordbruksde­partementet. Vad gäller De bUndas förening, Hörselfrämjandels riksför­bund. De dövas riksförbund och Svenska samernas riksungdomsförbund som f.n. även de erhåUer s.k. tröskelbidrag, kan inte bidragsbestämmelser-

Prop. 1975:14

58

na tillämpas på grund av organisationernas särart. Verksamhelen är emellerlid av sådani värde alt elt slalligt stöd bör ulgå. Jag återkommer tiU denna fråga i del följande (7.1).

Svenska Alliansmissionens ungdom har erhållit centralt slöd sedan bidrag inrättades. Pä grund av all organisationen av tradition varil förankrad endasi i en viss region uppfyller den inle hell de föreslagna kraven pä geografisk spridning för bidragsberälligad ungdomsorganisa­tion. Då verksamhelen ändå har beiydande omfaltning och sedan länge fåll statligt slöd bör organisaiionen även fortsättningsvis erhålla slalligt bidrag enligt de bidragsbeslämmelscr jag har förordat.

Ungdomsrådet föreslär att medel avsälls liU bl.a. ulvecklings­arbele och försöksverksamhet.

Jag delar ungdomsrådets och flertalet remissinstansers mening om alt ungdomsorganisationerna bör ha möjUgheter atl i försöksverksamhetens form bedriva ell fortlöpande ulvecklingsarbele.

SÖ har hiltills disponerat medel för visst utvecklingsarbete och viss ledarutbildning. Den ökning av del cenirala slödel liU ungdomsorganisa­lionerna som jag förordal och den fastare organisaiion av frilidsledarul­bildningen som chefen för utbildningsdepartementet senare kommer atl föreslå innebär alt resurser för ulvecklingsarbele och ledarutbildning ges inom ramen för generella bidragsbeslämmelser. För vissa mer omfattande eller kostsamma projekl därulöver kan särskilda anslag behövas. Jag kommer i det följande (7.1) atl beräkna medel för detla ändamål.

Slalens ungdomsråd har genomfört en omfattande försöksverksamhet och därigenom fått prakliska erfarenheter av hur försöksverksamhet bör planeras och genomföras. Rådet, som även har utfört ell omfattande ulredningsarbele, har genom sin överblick över det ungdomspolitiska området goda möjligheter atl tillsammans med ungdomsorganisationerna bedöma angelägenheten av olika försöks- och utvecklingsprojekt. Del bör därför uppdras ål ungdomsrådet att fördela bidragel.

Försöksverksamheten och ulvecklingsarbelet skall bedrivas av ung­domsorganisalionerna. Vid fördelning av bidrag bör ungdomsrådet beakta atl erfarenheterna av försöksverksamheten skall gagna den organisation som genomför projektet men ocksä vara av iniresse för ungdomsverksam­heten i sin helhet.

SÖ bör även fortsättningsvis fördela stödet till ungdomsorganisationer­nas cenirala verksamhet. Den föreslagna konstruktionen av slödel förut­sätter att myndigheten kan ta del av en redovisning av organisationernas kosinader för närmasl föregående redovisningsår. SÖ bör efter överiägg­ningar med ungdomsorganisalionerna bestämma vilka kostnadsposter som bör ligga till grund för kontrollen saml i vilka former redovisning och rapportering bör ske. En hög grad av enkelhet i rapporteringsför­farandet bör eftersträvas. Med hänsyn till det succesiva inträdet i bidragssystemet är del inte aktuellt :i't kräva kostnadsredovisning för en nytillkommen organisation tidigare k' för det första redovisningsår för vilket bidrag utgått.

Prop. 1975:14

59

Arbetsgruppen inom ungdomsrådet pekar i sill förslag på några resultat rörande ungdomens intressen för idé- och samhällsfrågor som kommit fram i de ungdomsundersökningar som genomförts inom ramen för slalens ungdomsråds försöksverksamhet i Köping, Mölndal och Östersund. Undersökningarna visar att stora ungdomsgrupper är föga intresserade av 1. ex. politik och samhällsfrågor. Della förhållande bedöms som allvarligt bl. a. med hänsyn tiU atl rösträttsåldern sänkts till 18 år. Arbetsgruppen anser med anledning härav all del är angeläget att samhället i särskild ordning prövar möjligheterna att ge ett speciellt slöd lill de poliliska ungdomsförbunden för informationsarbete och uppsökande verksamhei.

Flertalet av de remissinslanser som har yttrat sig delar arbetsgruppens uppfattning. Slatens ungdomsråd föreslär atl ell statligt stöd till poliliskl informationsarbete om 2 milj. kr. utgår till de poliliska ungdomsförbund vilkas moderparti erhåller statligt partistöd.

Jag delar uppfattningen alt del politiska ungdomsarbetet kan behöva ett särskUt slöd. Med hänsyn liU den kraftiga anslagsuppräkningen av slödet till ungdomsorganisalionernas centrala verksamhet somjag föreslår för nästa budgetår är jag dock inle beredd all lillslyrka del aktueUa förslagel om särskilt slöd till de politiska ungdomsorganisalionernas arbeie.

5.3 Översyn av samhällets stöd till ungdomsverksamhet

Riksdagen uttalade sig höslen 1973 (KrU 1973:41, rskr 1973:301) vid behandUngen av vissa motioner rörande slöd till ungdomsorganisalioner­na för all Kungl. Maj:l skulle genomföra en skyndsam översyn av samhällets totala slöd till den inom olika organisalioner bedrivna ung­domsverksamheten. I 1974 ärs slatsverksproposition (prop. 1974:1 bil. 10 s. 53) anförde departementschefen att den av riksdagen begärda översynen enligl hans mening liU övervägande delen avsåg frågan om hur ungdomsorganisalionernas lokala verksamhei skall stödjas. Av central betydelse är därvid ansvarsfördelningen mellan stal och kommun. Della uttalande lämnades ulan erinran av riksdagen (KrU 1974:3, rskr 1974: 65).

Under våren är 1974 påbörjades inom utbildningsdepartementet en översyn av slödel lill ungdomsorganisationernas verksamhet. Inom ramen för detta arbeie har en karlläggning gjorts av det statliga stödets omfattning till organisalionernas verksamhei i vissa kommuner samt av hur dessa kommuner genom egna insatser kompletterar den slalliga bidragsgivningen. I prop. 1973:1 (bil. 10 s. 115) påpekade del ansvariga statsrådet vid sin anmälan av anslagel Bidrag till ungdomsorganisationer­nas lokala verksamhet att del bör vara en mera näraliggande uppgift för staten att stödja idrotts- och ungdomsorganisationernas centrala verksam­het och ledarutbildning än den lokala verksamhelen, vilken av naluriiga skäl i första hand bör stödjas av kommunerna. Vidare anförde deparle-

Prop. 1975:14

60

mentschefen, som jag nyss nämnt, vid sin anmälan av frågan om en översyn i föregående ärs slatsverksproposition att, vad gäller ulform­ningen av slödet till ungdomsorganisalionernas lokala verksamhei, an­svarsfördelningen mellan stat och kommuner är av central betydelse.

Med utgångspunkt i dessa uttalanden har det varit naturligt att i översynsarbetet pröva möjligheterna att föra över ansvaret för stödet till den lokala verksamhelen lill kommunerna. Jag har lidigare redovisat all 1968 års barnslugeulredning aktualiserat en sädan stödform i sitt förslag om ell slalligt bidrag till föreningslivel i kommunerna atl användas lill föreningarnas medverkan i fritidsverksamhet för barn.

En omläggning av delta slag av del nuvarande statliga stödet till den lokala verksamheten har också diskuterats med företrädare för Svenska kommunförbundet och för ungdoms- och idrotlsorganisalionerna. Vid dessa överläggningar har kommunförbundels företrädare uttalat att man ser positivt på en förändring av angivet slag. Ungdoms- och idrotlsorgani­salionerna däremoi har slälll sig tveksamma. De skäl som anförts är bl. a. den betydelse för kontakterna mellan de lokala avdelningarna och riksorganisationen som redovisningen och utbetalningarna har. Organisa­tionerna har vidare framhåUit att barnstugeutredningen och utredningen om skolans inre arbeie har lagl fram förslag som innebär atl ungdomsorganisationernas verksamhetsområde kan komma atl vidgas. I del sammanhanget har från flera håll understrukils önskvärdheten av atl de statliga insalserna för ungdomsorganisalionernas arbeie på del lokala planet ges en enhellig ulformning. Organisaiionerna har därför inle ansett sig kunna förorda någon förändring av formerna för del lokala aktivitets-stödet innan statsmakterna lagil slällning tiU de nämnda ulredningsför­slagen.

De uppfattningar som ungdomsorganisalionerna redovisal vid överlägg­ningarna gör att jag inle nu är beredd all förorda nägon förändring av del statliga stödet till ungdomsorganisationernas lokala verksamhei. Jag har tidigare framhållil att en viktig del av samhällets ungdomspolitiska insalser är att föra in ungdomsorganisationerna i en närmare samverkan med olika delar av samhällsverksamheten bl.a. barntillsynen och skolan. Jag har förståelse för alt organisationerna kan känna en osäkerhet inför hur del utvidgade samarbetet skaU genomföras inle minsl med lanke på all de flesta organisationerna lokalt endast har fritidsverksamma ledare. En lösning av dessa frågor måste därför anpassas till en rad olika krav och önskemål som kan föras fram av såväl olika samhälleliga organ som organisaiionerna. Att etl väsentligt önskemål från organisationernas sida i del sammanhanget är att det statliga stödet får en enhellig ulformning är förståeligt. Jag ser det därför som naturligt att denna fråga ägnas uppmärksamhet i den fortsatta beredningen av de akluella förslagen samt att frågan om den framtida ulformningen av del statliga stödet till ungdomsorganisalionernas lokala verksamhei las upp i della samman­hang.

Prop. 1975:14

61

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen förslår riksdagen

att godkänna de riktlinjer för statligt stöd tUl ungdomsorganisa­tionernas cenirala verksamhei somjag har förordal.

I fräga om anslagsberäkningar för budgetåret 1975/76 återkommer jag i del följande.

Prop. 1975:14

62

6 Utbildning av ungdoms- och fritidsledare

Föredraganden

Folkhögskolorna svarar för den största delen av utbildningen av ungdoms- och frilidsledare. Utbildningen har vuxit fram för alt tUlgodose behoven främsi inom ungdoms- och idrotlsorganisalionerna och inom kommunerna. De första kurserna startade redan år 1921 men verksamheten fick en siörre omfattning försl under 1960-talel. 1 dag finns tvåårig ungdoms- och frilidsledarutbildning vid 26 folkhögskolor. Utbildningen bedrivs som försöksverksamhet. Intagningen omfattade år 1974 ca 560 elever. Vid tre gymnasieskolor anordnas ettåriga specialkurser med utbildning av ungdoms- och idrottsledare. Den årliga intagningen lill denna ulbildning omfaltar 126 elever. På fyra orter finns en tvåårigs, k. kombinalionsulbildning av frilidsledare. Den årliga intagningen till denna UtbUdning omfattar 120 elever. UtbUdningen vid de olika folkhögskolor­na har många gemensamma drag men präglas trots detla i beiydande utsträckning av den ideologiska förankring eller den speciella intresse­inriktning som huvudmännen representerar.

Inrätiandel av en enhellig yrkesinriktad utbildning för ungdoms- och fritidssektorn har aktualiserats i många sammanhang. Är 1971 ladeSÖ:s ungdomsledarutredning (SULU) fram ett i detalj utarbetat förslag med bl. a. läroplan för tvåårig frilidsledarutbildning förlagd till folkhögskolor.

Genom SÖ:s förslag aktualiserades etl ställningstagande i den från principiella synpunkter viktiga frågan om folkhögskolans roll i yrkes­utbildningen. Yrkesinriktad ulbildning har visserligen sedan lång tid tillbaka varil vanliga inslag i mänga folkhögskolors arbeie. Tidigare har det dock inte varit aktuellt atl till folkhögskolorna förlägga en kurs som utgjort den normala vägen för yrkesförberedelser för verksamhet inom en väsentlig sektor av arbetslivet. Del var därför naturiigt att SULU-utred-ningens förslag överlämnades lill folkhögskoleutredningen (U 1972:08), som har till uppgift atl utreda folkhögskolans framlida uppgifter.

Det förslag, som folkhögskoleulrednlngen lagl fram i sill delbetänkan­de (Ds U 1974:11) Folkhögskolans frUidsledarutbUdning och som i väsentliga avseenden är en bearbetning av SULU-förslagel, innebär atl utredningen tillstyrker alt folkhögskolan ges yrkesulbildande uppgifier på ungdoms- och fritidsområdet. Remissopinionen stöder hell utred­ningens uppfattning. Även jag ansluler mig till uiredningens ståndpunkt all folkhögskolorna har goda förutsättningar att svara för ungdoms- och frilidsledarutbildning. Folkhögskolorna har genom sill fria arbetssätt lätt att anpassa undervisningen lill fritidssektorns skiftande behov och ut­bildningen kan snabbt förnyas och utvecklas. För den betydande del av ungdoms- och fritidsverksamheten som är förankrad i folkrörelserna har folkhögskolorna sedan länge svarat för ledarutbildning och de har därmed vunnit erfarenheler som bör kunna ha stor betydelse för all yrkesinriktad ulbildning inom denna sektor. Jag vill undersiryka att vad jag här har sagt inte innebär all jag tar slällning för alt folkhögskolan skall ges motsvarande yrkesutbildande uppgifter också på andra områden.

Prop. 1975:14

63

En förulsätlning för att folkhögskolan skall kunna ta ansvar för en rent yrkesinriktad utbildning är att denna kan genomföras ulan alt skolornas frihel all självständigt uiforma sitt arbeie behöver begränsas genom t. ex. centralt fastställda läroplaner. Det utbildningsprogram för fritidsledarutbUdningen som folkhögskoleutredningen har utarbetat bör därför närmasl ses som en rekommendation som det ligger i skolornas eget iniresse alt följa inte minst med lanke på de fördelar en lill viss del enhetlig utbildning har för såväl elevema som avnämarna.

Utredningen föreslår alt fritidsledarutbildningen utformas som en tvåårig sammanhängande kurs som bygger på tvä årskurser vid gymnasie­skola, folkhögskola eller molsvarande ulbildning. Läsåret skall normalt omfatta 30 veckors teoretisk ulbildning och sex veckors praktik. Under­visningen skall speciellt behandla sådana problem som eleverna kommer atl möta i sin kommande yrkesverksamhel. Problem skall belysas med stoff från flera olika ämnen. Utredningen förutsätter att eleverna får möjligheler all ta aktiv del i detaljutformningen av utbildningen och all den kan utformas med utgångspunkt i att såväl elever som lärare har erfarenheter frän fritidsverksamhet.

Utredningen har vid ulformningen av förslagel tagit fasla på de erfarenheter som gjorts i den utbildning som bedrivits på försök. Remissinstanserna som i hög grad representerar avnämarintressen ger starkl stöd ål uiredningens förslag. Del finns därför enligl min mening goda skäl atl anla alt den föreslagna frilidsledarulbildningen vid folkhögskolorna skall kunna utvecklas på frivillig grund med den grad av enhetlighet som fordras för all de studerande skall få en gemensam refe­rensram och siörre möjligheler all efter utbildningen välja arbeie inom hela fritidssektorn. Del önskvärda i all kurserna vid de olika skolorna i viss utsträckning innehåller ell gemensamt stoff fär emellertid inte hindra skolorna frän atl profilera utbildningen sä alt olika avnämares behov blir tillgodosedda. Den verksamhet som de studerande skall förbereda sig för uiformas i betydande omfaltning av fria organisationer. Den fär här­igenom mycket skiftande karaktär och inriktning och förändras i takt med ulvecklingen inom organisationerna. En avsevärd del av fritidsverk­samheten har ocksä en ideologisk förankring. Det är därför naturligt atl varje skolas planering av utbildningen sker i nära samråd med skolans huvudsakliga avnämargrupper.

Som jag inledningsvis anförde avser utbildningen främsi ledare inom ungdoms- och idroltsorganisalionerna saml i kommunernas ungdoms-och fritidsverksamhet. Del är emellerlid önskvärl all ulbild­rungen i skilda avseenden kan ges en sådan bredd alt eleverna efter genomgången utbildning också har möjlighet att söka sig till andra arbetsområden. Jag vill i det sammanhanget peka på del värde en utbildning av aktuellt slag bör kunna ha för verksamhet på det amatör­kulturella områdei, där bl. a. bildningsorganisalionerna svarar för om­fattande insalser. Med hänsyn till folkhögskolans traditioner pä detla område lorde ett sådant hänsynstagande vara naturligt vid ulbildningens uppläggning. Delta borde enligt min mening även vara lill gagn för verksamhelen inom ungdomsorganisalionerna.

Prop. 1975:14

64

För att tillgodose behovel av elt vissl gemensaml stoff avser jag atl i annat sammanhang föreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag att utarbeta studieplaner för frilidsledarulbildningen. Studieplanerna bör utformas i nära samråd med såväl de berörda skolorna och deras huvudmän som sådana organisalioner som representerar belydelsefulla avnämare. 1 slu­dieplansarbelel bör en avvägning göras mellan enhetligt innehåll och profilering av utbildningen. Studieplanerna bör inle bli bindande för skolorna men skall kunna tjäna som riktmärken för dessa vid den detaljutformning av utbildningen som det ankommer på skolorna själva att göra.

De regler som nu gäller för antagning av eleverna till folkhögskole­utbildning bör enligl min mening kunna lillämpas även för frilidsledar­ulbildningen. Detla innebär atl den enskilda skolan har stor frihel all -när vissa allmänna vUlkor är uppfyUda, t.ex. krav på viss ålder - själv avgöra vem som skall antas. Folkhögskoleulredningens förslag lill inlag-ningsbestämmelser bör dock kunna tjäna som rekommendation för de en­skilda skolorna. Det är t. ex. vikligt alt elevema haren omfattande erfaren­het av arbeie inom fritidssektorn. Några speciella behörighetsregler av det slag folkhögskoleutredningen har föreslagit såvitt gäller praktiska erfaren­heter anserjag emeUertid inte behövliga.

Yrkespraktiken är enligt min mening en central del i frilidsledarulbild­ningen. Utredningen anser all denna bör beslå dels av en sammanhängan­de praktik omfattande sex veckor varje läsår, dels av en fortlöpande praktik omfattande tvä limmar i veckan under den teoretiska delen av utbildningen. De varierande lokala förhållandena gör del naturligt all praktikens utformning kommer att skifta från skola tUl skola. Det är emellertid enligl min mening betydelsefullt alt utformningen av praktik­verksamheten sker i nära samarbete med de organisalioner och institu­tioner som skall la emot praktikanterna så att också mottagarna fär etl utbyte av samarbetet.

Ulredningen har föreslagil vissa särskilda bidrag liU frilidsledarulbild­ningen i syfte atl höja kvaliteten på prakliken. Dessa förslag lar sikle på att öka lärarnas möjligheler att besöka eleverna under deras praklikverk­samhet. Remissinstanserna är i stort selt positiva lill förslagen. Åtskilliga av dem har emellertid föreslagil andra ålgärder för alt tillgodose skolor­nas behov av resurser för alt förbätlra utbildningen och då framför allt yrkespraktiken.

Jag är inte beredd att förorda att lilläggsresurser för fritidsledarutbild­ningen skall ulgå i den form ulredningen har föreslagil. Ell genomförande av förslaget skulle enligt min mening inte medge alt tillräcklig hänsyn las lill de skillnader som finns mellan de olika skolorna. Den föreslagna formen skulle därmed i alltför slor utsträckning styra de enskilda skolornas användning av resurserna.

Jag föreslår i stället att ett statsbidrag på 500 kr.per elev och årskurs utgär som tilläggsresurs för fritidsledarutbUdningen. Medlen avses i försia hand

Prop. 1975:14

65

användas för all höja kvaliteten pä den i utbildningen ingående yrkes­praktiken. De bör kunna utnyttjas på olika sätt vid skilda skolor bl. a. beroende pä avståndet mellan skola och praktikplats. De bör t. ex. kunna användas för att bereda lärare vid skolan möjlighet alt besöka elevernas praktikplatser men också för andra kostnader som skolan har i samband med praktiken.

Utredningen har understrukit att de beräkningar, som ligger till grund för dess förslag rörande dimensioneringen av utbildningen, är myckel osäkra. Della beror dels pä atl det är svårt alt förutse del loiala behovel av nyrekrytering inom fritidssektorn, dels på all man kan anta alt en betydande del av de frilidsledare som nyrekryterats kommer atl ha en annan bakgrund än den här akluella utbildningen. Flera remissinstanser har pekat på osäkerheten i beräkningarna och förordar försiktighel, när anlalel utbildningsplatser fastställs.

Den föreslagna frilidsledarulbildningen kommer all uigöra en viklig utbUdningsväg för yrkesverksamhet inom ungdoms- och fritidsområdet men får enligl min mening inle ses som den enda möjliga kvalifikationen för sådant arbete. Samhällets ungdoms- och fritidspolitik präglas av en strävan alt ge organisalioner av skilda slag ansvar för betydelsefulla delar av verksamhelen. Delta gör det enligt min mening naturligt alt ett nära samspel förekommer mellan organisationer och olika samhälliga organ även när del gäller personal. Många av dem som verkar inom organisationerna har inle den särskilda teoretiska ulbildning som frilidsledarulbildningen ger. De flesta av dem har emellerlid genom långvarigt arbete och ulbildning inom den egna organisaiionen skaffat sig en stor erfarenhet av arbetsom­rådet ifråga. Enligl min mening bör personer med sädan bakgrund ges samma möjlighet lill arbete inom andra delar av fritidsområdet som de som genomgått frilidsledarulbildningen.

Med hänsyn lill dessa förhållanden delar även jag uppfattningen atl dimensioneringen bör präglas av en viss försiktighet och förordar atl tilläggsresurserna för budgetåret 1975/76 beräknas för 500 elever i vardera årskursen.

Vid fördelningen av de föreslagna tilläggsresurserna bör mångsidighet i fråga om huvudmännens ideologiska förankring eftersträvas samt hänsyn las lill olika folkrörelsers och samhällsverksamheters behov. Den erfarenhet och de resurser som kan finnas pä skolor som sedan länge har bedrivit frilidsledarutbildning i nuvarande form bör utnyttjas. Detta får emellertid inte ske på bekostnad av möjligheten att tillgodose de skilda inlressen jag nyss nämnt. Fördelningen av lilläggsresurserna bör göras på ett sådani sätt atl dessa kan användas effektivt. Antalel elever vid en skola som erhåller tilläggsresurser bör med hänsyn härtill normalt inte vara lägre än ca 20 i vardera årskursen. Jag är inle beredd att nu förorda andra medel för att styra dimensioneringen av den yrkesinriktade frilidsledarulbildningen än de förordade tilläggsresurserna. Det ankommer emellerlid på SÖ att noga följa ulvecklingen av behovet av frilidsledare och om därvid befinns lämpligt bistå skolorna med råd i fräga om dimensioneringen.

5 Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 14

Prop. 1975:14

66

Vad jag här har förordal i fråga om frilidsledarutbildning inskränker som jag ser det inte folkhögskolans möjligheter atl även i fortsättningen bedriva annan ulbildning av ledare framför alll för föreningslivels behov.

Införandet av en tvåårig yrkesinriktad utbildning av ungdoms- och fritidsledare som ell reguljärt inslag i folkhögskolans verksamhei bör enligl min mening föranleda atl den försöksverksamhet med sådan utbildning som f. n. bedrivs avvecklas i och med all de nuvarande eleverna lämnar utbildningen.

Folkhögskoleulrednlngen har för avsikt atl återkomma lill frågan om den frilidsledarutbildning som bedrivs vid gymnasieskola. Någon föränd­ring av antalel elever vid denna utbUdning planeras inte för budgetåret 1975/76. Den s. k. kombinationsulbildningen av fritidsledare som bedrivs på fyra orter ankommer del på universitetskanslersämbetel och SÖ atl beslula om. Dimensioneringen av denna ulbildning bör självfallet bestäm­mas med hänsyn lill att folkhögskolorna i fortsättningen får elt mera preciserat utbidningsansvar inom fritidssektorn.

Koslnaderna för de föreslagna lilläggsresurserna blir, med 500 elever i vardera av två årskurser och med elt bidrag på 500 kr. per elev och årskurs, 500 000 kr. Vad jag här förordat innebär all anlalel nybörjare i frilidsledarulbildningen nästa läsår blir ca 500 vilket lar halva beloppel för tiUäggsresurser i anspråk. Den återstående delen bör under nästa läsår enligl min mening kunna användas för all vid de skolor som i fortsättningen kommer att anordna frilidsledarutbildning förstärka praktikverksamhelen i andra årskursen. Statsrådet Hjelm-Wallén kommer i del följande all för­orda alt elt nytt anslag benämnt Bidrag lill ungdomsorganisalionernas cen­trala verksamhet m. m. inrättas. Eflersamråd med statsrådet Hjelm-Wallén föreslår jag att de i detta sammanhang föreslagna resurserna beräknas under nämnda anslag.

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

att godkänna de riktlinjer för frilidsledarutbildning vid folkhög­skolor som jag har förordal.

I fråga om anslagsberäkning för budgetåret 1975/76 får jag hänvisa till vad statsrådet Hjelm-Wallén kommer all anföra i det följande.

Prop. 1975:14

67

7 Anslagsberäkningar för budgetåret 191S116

7.1  Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m.

1973/74      Utgift'

15 056 032      Reservalion 654 099

1974/75      Anslag'

16 344 000

1975/76      Nytt anslag (förslag)   22 344 000

' Anslagen Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, Bidrag till ungdomsledarutbildning och Bidrag tiU hemgårdsrörelsen.

Under anslaget Bidrag lUl ungdomsorganisalionernas cenirala verksam­het disponerar skolöverslyrelsen (SÖ) under innevarande budgetår för bidrag till ungdomsorganisationernas cenirala verksamhei enligl kungörel­sen (1971:388) om slatsbidrag lill ungdomsorganisationer (ändrad senasi 1974:200) 7 575 000 kr., för bidrag tUl koslnaderna för verksamhei inom speciella ungdomsgrupper eller till utveckling av nya verksamhets­former 400 000 kr. saml för bidrag till s. k. Iröskelorganisalioner 300 000 kr.

Under anslaget Bidrag till ungdomsledarulbUdning disponerar SÖ under innevarande budgetår medel för bidrag tUl ungdomsledarulbUdning enligl nyssnämnda kungörelse 7 405 000 kr., för bidrag till kvalificerad ledar­ulbUdning 200 000 kr. samt till SÖ:s egen kursverksamhet 175 000 kr.

Från anslagel Bidrag lill hemgårdsrörelsen utgår elt bidrag om 289 000 kr. till Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgårdar för förbundels cenirala verksamhet och ledarulbUdning.

Skolöverstyrelsen

SÖ föreslår med hänvisning till del av statens ungdomsråd avgivna förslaget om ny ulformning av bidragel lill ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei att anslagel Bidrag lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet och anslaget Bidrag lill ungdomsledarulbildning förs samman till elt nyll anslag. SÖ förordar att den av ungdomsrådet föreslagna bidragskonstruktionen införs och beräknar de totala kostna­derna tUl 25 875 000 kr. (+ 9 820 000 kr.).

Bidragel lill hemgårdsrörelsen föreslås fä samma relativa ökning som den föreslagna ökningen i det nya stödet lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhei.

Föredraganden

Jag har lidigare (5.2) förordal att elt nyll bidrag tUl ungdomsorganisa­tionernas centrala verksamhei införs. Förslagel innebär i korthet följan­de. Organisation som av regeringen förklarats berättigad tUl statligt slöd föreslås få dels elt grundbidrag om 1 50 000 kr., dels ell rörligt bidrag per medlem som Överstiger 3 000. Nya organisationer föreslås successivt ingå i bidragssystemet under en treårsperiod, varvid det statliga slödel underdel

Prop. 1975:14

68

första året bör uppgå till etl halvt grundbidrag. Av de organisationer som förklarats berättigade lill statligt stöd enligt kungörelsen (1971:388) om statsbidrag lill ungdomsorganisationer (ändrad senasi 1974:200) anserjag 42 berättigade till bidrag enligt del föreslagna nya syslemel. De organisationer som fortsättningsvis inte bör omfattas av de generella bestämmelserna är de tre samarbetsorganen Föreningen Nordens ung­domsrepresentantskap, Sveriges kristna ungdomsråd och Sveriges ung­domsorganisationers landsråd saml Riksförbundet Kyrkans ungdom. Tre nya organisalioner kommer jag, som jag lidigare har redovisal, alt föreslå berättigade lill bidrag nämligen Helgelseförbundels ungdom, Kristen demokraiisk ungdom och Riksförbundet Unga katoliker. Dessa tre organisalioner kommer således alt få ett halvt grundbidrag vardera för budgetåret 1975/76. Jag beräknar koslnaderna för grundbidrag till ungdomsorganisalionerna lill 6 525 000 kr.

För rörligl bidrag lill ungdomsorganisalionerna beräknar jag ett me­delsbehov för nästa budgetår av 12 899 000 kr. Jag har vid min beräkning även tagit hänsyn lill alt ingen organisation som erhåller det nya slödel lill central verksamhei skall behöva vidkännas någon minskning av bidragel nästa budgetår jämföri med de bidrag som innevarande budgetär utgår till central verksamhet och ungdomsledarut­bildning.

Vissa organisationer bör i fortsättningen erhålla bidrag i särskild ordning efter regeringens besiämmande. Del gäller de tre samarbelsorga­nen som jag nyss nämnl saml Riksförbundet Kyrkans Ungdom, Sveriges fritids- och hemgårdar, De blindas förening, Hörselfrämjandels riksför­bund. De dövas riksförbund och Svenska samernas riksungdomsförbund.

Bidragen tUl de tre samarbelsorganen bör beloppsmässigt knytas lill grundbidragel lUI ungdomsorganisationerna. I enlighel med vad jag lidigare förordal bör Sveriges ungdomsorganisationers landsråd erhålla bidrag motsvarande tvä grundbidrag samt de tvä övriga samarbelsorganen bidrag som för vardera organisaiionen motsvarar ell grundbidrag. Bidra­gen till Riksförbundet Kyrkans Ungdom och Riksförbundet Sveriges fritids- och hemgårdar bör beräknas så alt organisaiionerna för nästa budgetår tUlerkännes en bidragsökning av samma storleksordning som den genomsnittliga ökning övriga ungdomsorganisationer får inom ramen för del nya bidragssystemet. Bidragen till de två organisationerna bör för nästa budgetår ulgå med 970 000 kr. resp. 390 000 kr. TUI de tre handikapporganisationerna saml Svenska samernas riksungdomsförbund vilka tidigare erhållit s. k. tröskelbidrag bör ell bidrag om 15 000 kr. utgå liU var och en av organisationerna. För bidrag till ungdomsorganisationer som bör erhålla slöd i särskild ordning beräknar jag ell sammanlagl medelsbehov av 2 020 000 kr.

Som framgått av vad jag tidigare (5.2) har anfört bör, med hänsyn lill den föreslagna förstärkningen av del centrala stödet saml förslaget (6) om en permanenlning av utbildning av frilidsledare vid folkhögskolor, medel inle längre anvisas lill kvalificerad ungdomsledarutbildning eller lill skolöverstyrelsens (SÖ:s) kursverksamhet.

Prop. 1975:14

69

Ungdomsorganisationerna bör slimuleras atl ulveckla sina verksam­helsformer och jag har i det föregående förordal att särskilda medel anvisas för bidrag tiU organisalionernas försöks- oeh ulvecklingsarbele. Innevarande budgetär disponerar SÖ 400 000 kr. för molsvarande ända­mål. Jag är med hänsyn till den kraftiga uppräkning som i övrigt föreslås för bidragel tiU ungdomsorganisalionerna och som bl. a. bör göra ell utökat utvecklingsarbete möjligl inle beredd alt förorda någon ökning av beloppet. Som jag redovisal tidigare bör det framdeles ankomma på slalens ungdomsråd all fördela bidragen lill försöks- och ulvecklingsar­bele.

Den föreslagna ulformningen av slödel lill ungdomsorganisationernas cenirala verksamhei medför atl de medel som för innevarande budgetår i riksslalen förts upp under anslagen Bidrag lill ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhet och Bidrag lill ungdomsledarulbildning fr.o.m. nästa budgetår bör föras samman under etl nyll anslag, benämnt Bidrag lUI ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhet m. m. Under detla nya anslag bör även föras upp de medel som för innevarande budgetår anvisats under anslaget Bidrag till hemgårdsrörelsen. Den behållning som vid utgången av budgetåret 1974/75 kan finnas på reservationsanslaget Bidrag till ungdomsledarutbildning bör föras över till det nya anslagel.

Chefen för utbildningsdepartementet har lidigare (6) föreslagil atl vissa tilläggsresurser skall utgå till folkhögskolor som bedriver fritidsledar­utbildning. Medlen föreslås fördelade av SÖ. I enlighet med vad som sålunda har anförts i denna fråga har jag för detta ändamål under detta anslag för nästa budgetår beräknat 500 000 kr.

Vad jag här har förordal medför ell medelsbehov för bidrag till ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhet samt övriga redovisade ändamål om sammanlagl 22 344 000 kr. vilket jämföri med vad som för innevarande budgetår anvisats under de tre nyss nämnda anslagen innebär en ökning med 6 mUj. kr.

Jag hemsläUer atl regeringen föreslår riksdagen

att lill Bidrag till ungdomsorganisationernas cenirala verksamhei m. m. för budgetåret 1975/76 under åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 22 344 000 kr.

7.2 Bidrag till ungdomsorganisationemas lokala verksamhet

1973/74      Ulgifl     31232 579

Reservation     5 120 331

1974/75      Anslag    30 500 000 1975/76      Förslag   33 500 000

Bidrag lill ungdomsorganisalionernas lokala verksamhet utgår enligt kungörelsen (1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer (änd­rad senasi 1974:200).

Berättigade till statsbidrag för lokal verksamhet är dels de ungdoms­organisationer som enligt 1 § nämnda kungörelse förklarats berättigade atl erhålla bidrag under anslagel Bidrag lill ungdomsorganisalionernas centrala verksamhet, dock med undantag för de organisationer som är samarbetsorgan för andra organisationer, dels Sveriges riksidrottsförbund

Prop. 1975:14

70

och övriga organisationer med organisalionsslöd under nionde huvud­titeln, vilka förut erhållit statsbidrag enligt kungörelsen (1954:575) om statsbidrag till ungdomens friiidsverksamhei (upphävd genom 1971:388).

På förslag av skolöverstyrelsen (SÖ) beslutar regeringen om hur stor del av anslagel som skall kunna fördelas mellan andra ungdomsorganisa­tioner som tilldelas visst stöd för sin centrala verksamhei av medel som står till SÖ:s förfogande, de s. k. tröskelorganisationerna.

Statsbidraget fördelas mellan organisationernas lokalavdelningar i för­hållande till antalel bidragsberättigade sammankomster. Med sädan sam­mankomst förstås en av lokalavdelning planerad och anordnad samman­komst med minst fem deltagare i åldern 12-25 år, som varat minsl en timme. Bidraget utgår med högst 10 kr. för varje sammankomst. Om antalet sammankomster är så slort alt det för bidrag lillgängliga anslags­beloppet inle räcker lill för etl bidrag om 10 kr. för varie sammankomst, skall bidraget per sammankomst nedsättas med vad som fordras för alt del lillgängliga beloppet inte skall överskridas.

Skolo verstyrelsen

SÖ förordar alt anslagel för budgelårel 1975/76 förs upp med 35 milj. kr. (+ 4 500 000 kr.).

SÖ framhåller all omfaltningen av den lokala verksamheten inom idrotts- och ungdomsorganisalionerna ökat mer än vad som kunnat bedömas efter de första årens erfarenheler av del nya bidragssystemet. Ökningen beror till största delen på atl fler lokala organisalioner stimuleras lill alt rapportera sin verksamhei. Under hösten 1973 har ungefär hälften av lokalavdelningarna i idrotts- och ungdomsorganisatio­nerna redovisal sin verksamhet enligt det nya systemet.

SÖ redovisar all mellan verksamhetsåren 1971/72 och 1972/73 ökade antalet redovisade sammankomster med 600 000. Fram lill verksamhets­året 1977/78 beräknas en ärlig ökning av antalel sammankomster med ca 400 000. Med hänsyn lill insända uppgifier samt till denna uppskattning skulle medelsbehovel för budgetåret 1975/76 uppgå till 43,5 milj. kr. beräknat efter ett bidrag av 10 kr. per sammankomst.

Föredraganden

Som framgått tidigare (5.3) är jag inte beredd att föreslå någon ändring av nu gällande beslämmelser för bidraget lUl ungdomsorganisalionernas lokala verksamhet.

Bidraget liU ungdomsorganisalionernas lokala verksamhei bör således liksom tidigare utgå tUl de ungdomsorganisationer som av regeringen förklarats berättigade lUl stöd lUl den centrala verksamheten samt till idroltsorganisalionerna, dvs. Sveriges riksidrotisförbund och övriga orga­nisalioner med organisalionsslöd under nionde huvudtiteln, vilka förut erhållit statsbidrag enligt kungörelsen (1954:575) om slatsbidrag till ung­domens fritidsverksamhet (upphävd genom 1971:388). Vad gäller de organisationer som jag nyss har förordal skall erhålla statligt stöd i särskild

Prop. 1975:14

71

ordning, erhåller dessa, med undanlag av samarbelsorganen och Riksför­bundet Kyrkans ungdom, statligt bidrag liU sin lokala verksamhei i enlighel med de principer som nu tiUämpas för de s. k. tröskelorganisationerna. Riksförbundet Kyrkans ungdom erhåller bidrag enligt de allmänna be­stämmelserna. Enligt min mening bör de organisationer som nu föreslås få bidrag i särskUd ordning även fortsättningsvis i princip kunna erhålla slatligl stöd lill sin lokala verksamhei. Del bör på samma säll som nu sker i fråga om Iröskelorganisationerna ankomma pä regeringen atl beslula om hur gällande beslämmelser därvid skall tillämpas.

De av mig förordade principerna för det statliga stödet till ungdoms­organisationernas cenirala verksamhet innebär att inga organisalioner fortsättningsvis kommer att erhålla s. k. Iröskelbidrag. För vissa av de organisationer som nu erhåller sådant bidrag gäller att de föreslås successivt ingå i del nya syslemel för slöd lill den cenirala verksamhelen eUer alt de föreslås erhålla slatligl stöd i särskild ordning. Dessa två grupper av organisationer kommer som framgått av vad jag nyss anfört även i fortsättningen att erhålla slalligt stöd till den lokala verksamheten. Vad gäller de övriga organisalioner som hitinlills erhållit s. k. tröskelbidrag vill jag i det här sammanhanget peka pä den möjlighet som flnns för dessa organisationer, liksom för andra föreningar och grupper ulanför de stats-stödda ungdomsorganisalionerna, atl genom samarbele med dessa vad avser redovisning av aktiviteterna erhålla statsbidrag lill den lokall bedrivna verksamheten.

Med hänsyn liU alt anlalel sammankomster inom organisationerna kan beräknas öka bör anslagel räknas upp med 3 milj. kr.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

alt lill Bidrag lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för budgelårel 1975/76 under åttonde huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av 33 500 000 kr.

7.3 Statens ungdomsråd

1973/74      Ulgifl      1 546 592

Reservalion      222 279

1974/75      Anslag    1 355 000 1975/76      Förslag   1 355 000

Slalens ungdomsråd har lill uppgift atl inom ramen för samhällets kullur- och fritidspolitik främja ungdomens sociala och personliga ul­veckling. Rådel skall särskilt såsom planerings- och utredningsorgan handlägga och utreda frägor om samhällets slöd lill ungdomsorganisalio­nerna och om samhälleliga ålgärder för all bl. a. lillgodose ungdomens möjligheter lill fritidsverksamhet. Rådel skall vidare bedriva försöksverk­samhet i frågor av central betydelse för ungdomsarbete samt förmedla information i ungdomsfrågor.

Rådel beslår av högst tolv ledamöler, som ulses av regeringen. Ordföranden, vice ordföranden, två andra ledamöter saml rådels huvud­sekreterare ingär i rådets arbetsutskott. För samråd och kontakt med

Prop. 1975:14

72

ungdomsorganisalionerna finns etl representantskap. Rådet får tillsätta arbetsgrupper för bl. a. utrednings- och planeringsarbete och ledningen av försöksverksamhet.

Statens ungdomsråd

I fråga om de fortsatta arbetsuppgifterna anför ung­domsrådet följande. Försöksverksamhet och utvecklingsarbete på del ungdoms- och frilidspolitiska området bedrivs i flera olika sammanhang. Del vore naturligt om denna försöksverksamhet på sikt kunde samordnas lill ungdomsrådet. Formerna för hur della skall ske bör bli föremål för särskUd prövning. Rådet anför vidare att det behövs ett långsiktigt ulvecklingsarbele för atl följa upp den försöksverksamhet rådel tillsam­mans med vissa kommuner påbörjade i januari 1972 för atl utarbeta former för friiidsverksamhei bland ungdom. En viktig del i rådels arbeie under det kommande budgetåret blir all informera om resultaten från denna försöksverksamhet. En annan väsentlig del i informationsverk­samheten kommer all avse förslagen från barnslugeutredningen och utredningen om skolans inre arbete. Rådet påbörjade under år 1973 vissl arbete kring forskning i ungdomsfrågor. De närmaste uppgifterna blir att bygga upp kontakter med bl. a. vetenskapliga inslilulioner och bibliotek samt atl utarbeta en bibliografi över ungdomsforskning under åren 1969-1973. På sikt bör ungdomsrådet till universitet och högskolor kunna lämna förslag på forskningsprojekt som är intressanta ur ungdoms­organisalionernas synvinkel. Ungdomsrådet ser det som angeläget alt utveckla sina internationella kontakter. Bl. a. bör ungdomsrådet kunna fungera som kontaktorgan för institutioner och myndigheler ulomlands vilka handlägger ungdomsfrågor. Det finns också ett behov av kontinuer­liga kontakter med t. ex. Europarådet och UNESCO.

Ungdomsrådets personal är med undantag av huvudsekreteraren arvo-desanslällda. Rådel finner detla otillfredsställande och anser atl rådet nu fåll en så fast organisaiion atl en övergäng lill fastare anställningsförhål­landen är motiverad. Slalens ungdomsråd föreslår all exlra ordinarie tjänster inrättas fr. o. m. I juli 1975 för nuvarande befallningar vid rådel. Vidare föreslår ungdomsrådet att anslaget fr.o.m. budgetåret 1975/76 blir etl förslagsanslag.

Rådel beräknar medelsbehovet under budgetåret 19 7 5/1976 för lönekostnader lill 608 000 kr. vari ingår medel för elt biträde i befordringsgång. För utredningsverksamhet beräk­nas ell medelsbehov av totall 373 000 kr. Av beloppel avser 150 000 kr. en uppföljning av den lidigare genomförda försöksverksam­heten. För ett nyll försöksprojekt avseende ungdomsorganisalionernas medverkan vid utformningen av de program och fritidsplaner för barn och ungdom som kommunerna enligt förslag från barnstugeutredningen skall utforma beräknas etl medelsbehov av 120 000 kr. Fören central vetenskaplig grupp för försöksverksamheten beräknas koslnaderna uppgå lill 90 000 kr. saml för verksamheten med ungdomsforskning lill 13 000

Prop. 1975:14

73

kr. Medelsbehovel tUl slalens ungdomsråds informationsverksamhet be­räknas till 265 000 kr. För internationell kontaktverksamhet begär ungdomsrådet 95 000 kr. varav 70 000 kr. avser två delegalionsresor med representanter från ungdomsorganisationerna i syfte all förbereda organi­salionernas egna internationella kontakter.

Statens ungdomsråd beräknar del sammanlagda medelsbehovet för budgetåret 1975/76 liU 1 598 000 kr. (+243 000 kr.).

I O-alternativet förordar ungdomsrådet en nedskärning av samtliga poster under anslagel med undanlag av lokalkostnader. Resultalel skulle bli begränsningar i de olika verksamhetsområdena vilket skulle innebära att rådet inle kan fullgöra sina uppgifter på ett lillfredsslällande säll.

1971 års riksdag behandlade frågan om en karlläggning av den akluella forskningen om ungdomens situation i samhällel. Slalens ungdomsråd nämndes som etl lämpligt organ för uppdragel (mot. 1971:813, KrU 1971:29, rskr 1971:285). Slatens ung­domsråd anmodades i maj 1972 alt avge yttrande över riksdagens skrivelse. I yttrande den 8 januari 1974 redovisar ungdomsrådet vilken verksamhet som genomförts inom rådet i den akluella frågan saml föreslår att en karlläggning av forskningen rörande ungdomens situation i samhällel genomförs genom slatens ungdomsråds försorg.

Över ungdomsrådels skrivelse har yttranden avgivits av socialstyrelsen, statskontoret, skolöverslyrelsen (SÖ), universitetskanslersämbetel (UKÄ) saml institutet för social forskning.

Socialstyrelsen, statskontoret, SÖ och UKÄ tillstyrker att statens ungdomsråd får till uppgift all göra en karlläggning av forskningen rörande ungdomens situation i samhället. Institutet för social forskning behandlar inte frägan om vem som skall genomföra kartläggningsarbetel. 1 samtliga yttranden redovisas olika synpunler på det aktuella forsknings­området. Socialstyrelsen framhåller att inom ramen för annat arbete i styrelsen förekommer vissl kartläggningsarbele av existerande forskning pä barn- och ungdomsområdel. Den omfattande forskningen och utveck­lingsverksamheten rörande barns och ungdomars situalion fordrar en fortlöpande kartläggning som om den avser ungdomens situalion bör kunna uppdras åt slatens ungdomsråd. Vid en utvidgning till barns och ungdomars levnadsförhållanden kan del övervägas om inle uppgiften bör läggas pä institutet för social forskning. Kartläggningsarbetel bör föregås av en analys av de olika ändamål till vilka den skall användas. Statskontoret anser atl ungdomsrådet bl. a. bör anlila för ändamålet utbildad bibliotekspersonal i dokumentationsarbetet. Enligl SÖ:s mening bör kartläggningsarbetel uiformas så all en kontinuerlig komplettering sker. Ungdomsrådet bör i arbelel ha nära kontakt med SÖ:s skolforsk-ningsseklion. Efter det alt ungdomsrådet genomfört en karlläggning av den aktuella forskningen är det enligl UKÄ.s mening önskvärt att konkreta program utarbetas för angelägna forsknings- och försöksprojekt. Ämbetet finner del vidare angelägel all bibliotekshögskolan i Borås anlitas i dokumentationsarbetet. Institutet för social forskning välkomnar

Prop. 1975:14

74

en kartläggning av forskning kring ungdomens problem men påpekar alt det föreligger en risk all, som diskuterats av ungdomsrådet, inrikta arbetet på den problemfria ungdomen.

Föredraganden

Slalens ungdomsråds verksamhet efter omorganisationen år 1970 har inneburit en i flera avseenden angelägen aktivering i olika ungdomspoliliska frågor. Som exempel kan nämnas de olika förslagen om förändringar av bidragsgivningen till ungdomsorganisationernas verksamhei och den för­söksverksamhet som rådet i samverkan med kommuner och organisalioner bedrivii i syfte alt utveckla metoder och arbetsformer i ungdomsarbetet. Vidare har rådet under det senasle året informerat ungdomsorganisationer och olika kommunala organ om förslagen från 1968 års barnslugeulredning och ulredningen om skolans inre arbete.

Den av ungdomsrådet år 1972 påbörjade försöksverksamheten har nu avslutals och en utvärdering pågår. Ungdomsrådet ser det emellerlid som angelägel atl vissa frågor som inte har kunnat belysas på ell tiUfredsställande säll i den hittUlsvarande verksamhelen kan följas upp. Jag delar denna uppfattning men anser i likhel med vad departe­mentschefen anförde i föregående års slatsverksproposition (prop. 1974:1 bU. 10 s. 58) all nägra hell nya försöksprojekt inte bör startas. Det av ungdomsrådet presenterade projektet som ansluler lUl förslag från 1968 års barnslugeulredning bör därför inle påbörjas. Enligl vad jag erfarit har socialstyrelsen fått i uppdrag all bedriva viss försöks­verksamhet kring de akluella frågorna. Socialstyrelsen skall härvid hålla nära kontakt med bl.a. statens ungdomsråd.

Ungdomsrådet föreslår i yttrande över riksdagsskrivelse angående karlläggning av forskning på ungdomsområdel (mol. 1971:813, KrU 1971:29, rskr 1971.285) att rådet får tiU uppgift alt genomföra en sådan kartläggning. Rådets skrivelse har remitterats lill elt antal instanser vilka anser alt det förefaller rimligt all ungdomsrådet får denna uppgift. I samtliga yttranden påpekas dock vikten av all dokumentationsarbetet sker i nära kontakt med organ som bedriver egen forskning eller som på annat säll är berörda.

Enligt min mening tillhör del ungdomsrådets allmänna uppgifier all rådel dokumenterar forskning på ungdomsområdel som underlag för in­formation liU bl. a. ungdomsorganisationer och kommuner. Arbetet bör givelvis bedrivas i nära kontakt med andra myndigheter och organ där liknande dokumentation förekommer, bl. a. för all undvika dubbelarbete. Vad gäller en vidareutveckling av rådets verksamhei på della område bör erfarenheterna av dokumentationsarbetet och informationsverksamheten avvaktas innan några närmare preciseringar görs.

Med hänsyn till vad jag här anfört bör medlen liU ungdomsrådets utredningsverksamhet kunna beräknas lUl ell lägre belopp än vad ung­domsrådet gjorl i sin anslagsframslällning.

Prop. 1975:14

75

Ungdomsrådet begär för nästa budgetär särskilda medel för internatio­nell kontaktverksamhet, bl.a. för delegationsresor med representanter från ungdomsorganisalionerna i syfte all förbereda organisalionernas egna internationella kontakter. Internationell kontaktverksamhet är ell arbetsområde där ungdomsorganisalionerna enligl min mening själva bör la initiativ eller arbeta genom de samarbetsorgan som särskilt lagil upp sådant arbeie. Jag är därför inte beredd atl beräkna några särskilda medel för ungdomsrådets internationeUa kontaktverksamhet.

Jag har lidigare (5.2) förordat atl statens ungdomsråd får i uppdrag atl fördela bidrag till utvecklingsarbete och försöksverksamhet inom ung­domsorganisationerna. Jag avser att i annal sammanhang föreslå rege­ringen alt besvär inle får anföras över rådels beslul i fråga om fördelning av bidraget.

Jag beräknar med utgångspunkt i vad jag anfört om omfallningen av ungdomsrådets verksamhet ell medelsbehov av 1 355 000 kr. Jag har därvid tagit hänsyn liU bortfallet av den tiUfäUiga förstärkningen av anslagel om 75 000 kr. för innevarande budgetår.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

all lill statens ungdomsråd för budgetåret 1975/76 under åttonde huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av 1 355 000 kr.

8 Beslut

Regeringen ansluler sig tiU föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredra­gandena har lagl fram.

Prop. 1975:14

76

Innehåll

Sid.

Propositionen   ................................................................. 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll............................... 

...... 

1

Uldrag av prolokollel vid regeringssammanträde 1975-02-20   ....

2

1

Inledning    .................................................................... 

3

2

Ungdomsorganisalionerna och samhällets slöd   .......... 

...... 

6

2.1

Ungdomsorganisalionerna    ................................... 

...... 

6

2.2

Det statliga slödel    ................................................ 

...... 

7

2.2.1

Allmänna bidrag till ungdomsorganisalionerna     ....

8

2.2.2

Bidrag lill central verksamhei.......................... 

...... 

9

2.2.3

Bidrag lill ungdomsledarulbildning   ................ 

...... 

9

2.2.4

Bidrag   lill   ungdomsorganisalionernas   lokala   verk­samhet          

10

2.2.5

Bidrag lill särskilda ändamål     ....................... 

10

2.3

Landslingens bidragsgivning   ................................. 

11

2.4

Kommunernas bidragsgivning   ............................... 

12

3  Bidrag till ungdomsorganisalionernas cenirala verksamhei    ....

13

3.1 Arbetsgruppen inom statens ungdomsråd    ........... 

13

3.1.1

Mål för ungdomspoliliken   .............................. 

13

3.1.2

Kostnader och intäkter för ungdomsorganisalionernas centrala verksamhet           

13

3.1.3

Arbetsgruppens förslag till bidragskonslruklion   ....

16

3.1.4

Redovisning och rapportering     .................... 

20

3.1.5

Särskilda överväganden   .............................. 

20

3.1.6

Samordning och samsyn på ungdomsområdet........ 

20

3.2 Remissyttrandena.................................................... 

.... 

21

3.2.1

Allmänna synpunkter...................................... 

.... 

21

3.2.2

Samhällel och ungdomsorganisalionerna    .... 

22

3.2.3

Förslag lill bidragsregler    .............................. 

23

3.2.4

Rapportering och redovisning     .................... 

28

3.2.5

Särskilda överväganden   ............................... 

29

3.2.6

Samsyn på ungdomsområdel.......................... 

29

3.3 Statens ungdomsråds förslag.................................. 

30

3.3.1

Nuvarande bidragskonslruklion    ................... 

.... 

30

3.3.2

Samhället och ungdomsorganisalionerna    ... 

.... 

31

3.3.3

Förslag lill bidragsregler    .............................. 

.... 

31

3.3.4

Rapportering och redovisning    ..................... 

.... 

34

3.3.5

Särskilda överväganden och bidrag    ............ 

.... 

35

3.3.6

Samsyn på ungdomsområdel    ...................... 

.... 

36

4  Ulbildning av ungdoms- och fritidsledare    .................... 

.... 

37

4.1

Bakgrund    ............................................................. 

37

4.2

Folkhögskoleulrednlngen     .................................... 

39

4.2.1

Pedagogiska synpunkler    ............................. 

39

4.2.2

Intagning av elever......................................... 

40

4.2.3

Utbildningens utformning   ............................. 

.... 

40

Prop. 1975:14

77

4.2.4

Yrkespraktik och praklikhandledning    .......... 

.... 

41

4.2.5

Ulbildningens dimensionering    ..................... 

.... 

42

4.3  Remissyttrandena    .............................................. 

.... 

43

4.3.1

Allmänna synpunkter...................................... 

.... 

43

4.3.2

Pedagogiska synpunkter    ............................ 

.... 

44

4.3.3

Intagning av elever........................................ 

.... 

45

4.3.4

Ulbildningens omfattning och ulformning    .... 

45

4.3.5

Yrkespraktiken i utbildningen    ...................... 

47

4.3.6

Ulbildningens dimensionering    ..................... 

47

5 Föredraganden     ........................................................ 

49

5.1

Samhällel och ungdomsorganisalionerna................ 

49

5.2

Slöd lill ungdomsorganisationernas cenirala verksamhet    ..

54

5.3

Översyn av samhällets slöd till ungdomsverksamhet    

59

6

Ulbildning av ungdoms-och fritidsledare, föredraganden    

62

7

Anslagsberäkningar för budgetåret 1975/76     ........... 

.... 

67

7.1 Bidrag  lill   ungdomsorganisationernas centrala verksamhei

m. m........................................................................ 

.... 

67

7.2

Bidrag lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet     . .

69

7.3

Statens ungdomsråd    .......................................... 

.... 

71

8   Beslut

.... 

75