Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1984/85:68

med redogörelse för verksamheten inom Europarådets minister­kommitté under år 1983.

beslutad den I november 1984.

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag av regerings-protokoll redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkom­mitté under år 1983.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

LENNART[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1984185. I saml. Nr 68

Skr. 1984/85:68

Skr. 1984/85:68

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-11-01

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Bodslröm, Görans­son,[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wickbom.

Föredragande: statsrådet Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1983.

1 resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanar Europarådets rådgivande församling regeringarna att ärligen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådets ministerkommitté inför sina parlament. Regeringen har lämnat riksdagen sädana redogörelser för åren 1967-82, senasl med skr. 1983/84:72. En redogörelse för verk­samhelen inom Europarådets ministerkommitté under är 1983 har utarbe­tats inom utrikesdepartemenlel efter samråd med cheferna för justitie-. social-, utbildnings-, jordbruks-, arbetsmarknads-, bostads-, industri- och civildepartementen. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i del­ta ärende som bilaga.

Jag hemställer att regeringen lill riksdagen överlämnar den inom uirikes-departementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under år 1983.

Regeringen beslular i enlighel med föredragandens hemslällan.

Skr. 1984/85:68

BUaga

Redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1983.

/. Minisierkommittémöten \. Allmänt

Ministerkommittén höll tvä möten under 1983, medan ställföreträdarna samlades tio gånger. Till de sistnämnda har av praktiska skäl delegerats rällen att behandla och fatta beslul i ärenden inom ministerkommitténs kompetensområde när ministrarna inte är samlade.

Fem fackministerkonferenser arrangerades inom Europarådet under året. Sålunda avhölls en arbetsminislerkonferens den 3-5 maj i Paris, utbildningsminislerkonferens den 10-12 maj i Dublin, planministerkonfe­rens i Torremolinos den 19-20 maj, familjeministerkonferens i Köpen­hamn den 6-8 seplember samt migrationsministerkonferens i Rom den 25-27 oklober.

Europarådets budget uppgick för 1983 till c: a 300 miljoner franska francs. Sveriges bidrag var totalt c: a 11 miljoner FF.

2. 72:a ministerkommittémötet

Europarådets 72: a ministerkommittémöte ägde rum i Strasbourg den 28 april under ordförandeskap av belgiske utrikesministern Léo Tindemans. Den svenska delegationen leddes av utrikesminister Lennart Bodslröm.

Pä dagordningen för mötet stod bl.a. ösl-väslrelationerna och situa­tionen i Turkiet.

Överläggningarna om ösl-väslrelationerna kom nästan hell alt ägnas ESK-mölet i Madrid och del reviderade förslagel frän de neutrala och alliansfria staterna (NN-staterna) om slutdokumentet. Diskussionen inled­des med ett längre spanskt inlägg vari framhölls att det var tack vare NN-länderna som ESK-mölet kommit in i en verklig förhandlingsfas. Under den fortsatta debatten betonade samlliga EG-länder sin uppskattning av NN-staternas insats samtidigt som man dock framhöll behovet av vissa förbättringar av dokumentet. I kommunikén från ministermölel under­ströks nödvändigheten av ett substantiellt och balanserat slutdokument i Madrid samt betonades att NN-förslaget utgjorde en användbar grundval för utarbetandet av ell sådant dokument. Det tillades att detta borde innehålla ett preciserat mandat för en europeisk nedrustningskonferens och bereda vägen för väsentliga framsteg inom det humanitära området.

Läget i Turkiet hade även denna gång på svenskl initiativ upptagils som en särskild punkt pä dagordningen. Den turkiske utrikesministern Turk­men inledde debatten med en längre redogörelse för situationen i silt land.

Skr. 1984/85:68

4

Han hävdade att arbetet pä en äiergäng lill demokrati nu befann sig i ett avslutande skede. Tiirkmen beklagade förtal och spekulalioner som före­kommit och att vissa kretsar gjort alll för att åstadkomma en brytning mellan Turkiet och Europarådet. Inblandning i landets inre angelägenheter kunde inte accepleras. Tiirkmen passade ocksä pä au kritisera vissa länder som samtidigt var medlemmar i både Europarådet och NATO för all försöka försvaga Turkiet ekonomiskt och militärt. Han nämnde bl.a. all EG med hänvisning lill situationen i Turkiet nyligen uppskjutit behandling­en av etl finansiellt protokoll och därmed blockerat krediter till detla land.

Utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] framhöll att enligt svensk uppfattning Euro­parådet kunde och skulle spela en konstruktiv roll vad gällde återställandet av full demokrati i medlemslandet Turkiel. Detta var anledningen till all man på svensk sida ansett alt Turkiel för närvarande kunde stanna kvar i organisationen också under nuvarande regim. Situationen för de mänskliga rättigheterna gav emellertid anledning lill stor oro och della var bakgrun­den till att Sverige tillsammans med fyra andra länder anmält Turkiet inför Europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna.[REDACTED_EFTERNAMN] kon­staterade vidare att Turkiet endast sex månader för de utlovade parla­mentsvalen alltjämt var ett land där del förekom krigslagar, massrältegäng-ar, dödsdomar, censur och omfattande inskränkningar i de mänskliga rättigheterna.

Liknande kritiska inlägg gjordes av Nederländerna, Danmark och Frankrike. Från tysk och brittisk sida uttalades mer optimistiska syn­punkter och större tillförsikt beträffande den fortsatta utvecklingen i Tur­kiet.

3. 73:e ministerkommittémötet

Årets andra ministerkommittémöte hölls den 24 november. Som ordfö­rande fungerade den cyprioliske utrikesministern George lacovou. Den svenska delegationen leddes av kabinettssekreterare Pierre[REDACTED_EFTERNAMN].

Mot bakgrund av den ensidiga turk-cypriotiska självsiändighetsförkla-ringen avseende norra Cypern, vilken skett kort före mötet, kom utveck­lingen i Cypern att behandlas som första punkt på dagordningen. Därut­över diskuterades bl. a. situationen i Turkiet.

I diskussionen om Cypern deltog de närmast berörda Cypern, Grekland, Turkiet och garanlimakten Storbritannien. Ministrarna antog, trots tur­kiskt motstånd, en resolutionslexl, som dock inte kunde offentliggöras eftersom detla erfordrar enighet och Turkiet motsatte sig publicering. Enighet kunde heller inte uppnås om formuleringarna avseende Cypern i slutkommunikén. Någon sådan kunde därför inte publiceras från mötet, vilket lär vara första gången i Europarådets historia.

Diskussionen om Turkiet inleddes som vanligt av den turkiske utrikes­ministern Tiirkmen, som denna gång särskilt uppehöll sig vid de nyligen genomförda parlamentsvalen. Det höga valdeltagandet, drygt 92%, angavs

Skr. 1984/85:68

5

som bevis pä del slora intresse som del turkiska folket visat. Del paria-ment och den nya civila regering som nu skulle träda till hade möjlighel all ändra eller upphäva existerande lagar, framhöll Tiirkmen. Eftersom parla­mentet valls på demokratisk väg hade del också rätt alt vara representerat i Europarådets parlamentariska församling, underströk den turkiske utri­kesministern.

Kabinettssekreterare[REDACTED_EFTERNAMN] konstaterade, att det var svårt att se parla­mentsvalen som elt hell fritt uttryck för folkviljan. Valen föregicks av långtgående ingripanden av militärregimen. De tidigare partierna, liksom deras ledare, hade förbjudils att bedriva politisk verksamhet och militären hade själva handplockat de partier och kandidater som tilläts ställa upp. påpekade[REDACTED_EFTERNAMN]. De närmasle månaderna var det särskill viktigt att noga följa utvecklingen i Turkiet, detta för att söka bedöma om de nya politiska ledarna skulle komma att föra ulvecklingen mot demokrati och respekt för mänskliga rättigheter eller om Turkiet skulle förbli ett land där dödsstraff utdöms och verkställs, massräitegångar förs mot fackföreningsledare, väl­kända fredsaktivister och demokrater döms lill långvariga frihetsstraff och organisalionsfrihelen är allvarligt begränsad. Europarådets definition pä demokrati fick inte ändras för all passa individuella medlemsstater, under­strök[REDACTED_EFTERNAMN]. som också betonade att en allmän amnesti skulle vara av stor betydelse för den demokratiska processen och återupprättandet av respek­ten för mänskliga rättigheter i Turkiet.

Även de andra fyra länderna (Danmark. Frankrike, Nederiänderna och Norge) som tillsammans med Sverige anmält Turkiet inför den Europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna gjorde kritiska inlägg. Fram­förallt uppehöll sig talarna vid de brister i demokratiskt hänseende som präglat såväl valkampanjen som själva valen.

//. Verksamheten inom organisationens alla huvudsektorer 1. Mänskliga rättigheter

Arbetet inom denna sektor har bedrivits i huvudkommittén för mänsk­liga rättigheter (CDDH) och i tre expertkommittéer. Vidare har en särskild kommitté inlett arbetet pä att söka lämpliga ämnen för en eventuell minis­terkonferens om mänskliga rättigheter.

Huvudkommittén har inle haft anledning alt ta slutlig ställning till några nya instrument rörande skyddet av de mänskliga rättigheterna men har följt expertkommitténs fortsatta arbeie med två tilläggsprotokoll lill den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter (se nedan). Vidare har huvudkommittén för sin del i princip godkänt publiceringen av en handbok om mänskliga rättigheter som skall användas vid utbildning av polisper­sonal. De viktiga och komplicerade spörsmål som utvecklingen av den medicinska vetenskapen reser för de mänskliga rältigheterna har uppmärk­sammals. Diskussioner rörande detta ämne skall fortsätta på grundval av

Skr. 1984/85:68

6

material som häller pä att insamlas och sammanställas av direktoratet för mänskliga rättigheter.

Expertkommittén för förbättrande av proceduren enligl den europeiska MR-konvenlionen (DH-PR) ägnade årets tre möten främsl ål all diskutera förslaget om en uppdelning av kommissionen för de mänskliga rältighe­terna på två kammare. Kommitténs mandat är att med särskild förtur granska vad som kan göras för att förenkla och påskynda proceduren inför europarädsorganen mot bakgrund av det ökande antalet individuella klago­mål som en följd av alt alll fler medlemsstater medgivit individuell klago-rätt. Tyngdpunkten i kommitténs arbete ligger tills vidare pä proceduren inför kommissionen, där problemet är mest akut. Etl preliminärt förslag lill etl tilläggsprotokoll om en uppdelning av kommissionen på två kammare har utarbetats och fält stöd av de flesta medlemsstaterna. En minoritet motsätter sig dock införandet av etl kammarsyslem.

Expertkommittén för utvidgning av de i den europeiska MR-konven­lionen upptagna rättigheterna (DH-EX) har lill uppgift att identifiera eko­nomiska, sociala och kulturella rättigheter som skulle lämpa sig för infö­randet i ett tilläggsprotokoll till MR-konvenlionen. Kommittén har haft svårt att ena sig om rättigheter av detla slag som skulle kunna underkastas MR-konventionens kontrollmaskineri. Som ett resultat av årets två möten reducerades listan över länkbara ekonomiska, sociala och kulturella rättig­heter från tio lill fem punkter. Någon enighet föreligger emellerlid inte ens kring de återstående fem rättigheterna. I bäsla fall lorde tre a fyra rättighe­ter komma alt upptas i etl tilläggsprotokoll. I kommitténs mandal ingår även alt överväga andra möjligheter för övervakning och implementering än del system som upprättats i MR-konvenlionen.

Expertkommittén för informaiion och undervisning inom mänskliga rät­tighetsområdet (DH-ED) har ägnat särskild uppmärksamhet ål dessa spörsmål inom yrkesutbildningen. Arbelel på en handbok om mänskliga rättigheter vid utbildning av polisen har avslutats och en liknande publika­tion för fångvårdspersonal har påbörjats. Andra målgmpper där arbete med informationsmaterial kommer alt initieras är journalister och "civil servants", den sistnämnda gruppen med betoning på socialarbetare och invandrarmyndigheter. Olika projekt såsom undervisning i mänskliga rät­tigheter vid juridiska fakulteter samt inom sociologi och psykologi fortsatte under året liksom arbetet med olika publikationer inom delta område. Europarådet har även under året utlyst en tävling om bästa kortfilm röran­de mänskliga rättigheter.

Etl kollokvium om "Utlänningars mänskliga rättigheter i Europa" ägde rum i Funchal, Madeira, den 17-19 oktober 1983.1 kollokviel, som organi­serats av Europarådels sekretariat i samverkan med Portugals justitie- och utrikesministerier samt Madeiras regionalregering, deltog regeringsrepre­sentanter, pariamentariker, ombudsmän, tjänstemän, enskilda invandrare m. fl. Bland ämnen som diskuterades märks bl. a. utlänningars deltagande i

Skr. 1984/85:68

7

det politiska livet samt förekomsten av olika kulturer och de spänningar som uppstår genom detta.

Slutligen bör här antecknas att Sverige under året undertecknade proto­koll nr 6 till den Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna rörande avskaffande av dödsstraffet i fredslid.

2, Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor 

a) Social trygghet

Till 1964 års europeiska socialförsäkringsbalk är numera flertalet euro-parådsslater anslutna. Pä förslag av huvudkommittén för social trygghet (CDSS) uttalade sig slällförelrädarkommittén i mars resp. december 1983 i resolutionerna CSS (83) 1-20 om efterlevnaden av balken och protokollet till denna under de tvä närmasi gångna rapporteringsperioderna (I juli l980-.'«0juni 1982).

Resolutionerna gällde Belgien. Danmark, Irland. Förbundsrepubliken Tyskland. Luxemburg. Nederländerna, Norge. Schweiz, Sverige och Stor­britannien. Mol Sveriges tilllämpning av instrumenten riktades liksom tidigare ingen anmärkning.

I huvudkommittén fortsatte under året arbetet på en revision av social-försäkringsbalken. Jämsides med utarbetandet av nya slandardnormer fär­digställs också en förklarande rapport.

En fräga som diskuterades vid upprepade tillfällen under året var beho­vet av att upprälla ell internationellt utbildningscentrum för socialförsäk­ringstjänstemän. Tanken pä ett sådani centrum väcktes vid den första socialförsäkringsministerkonferensen 1979 i Strasbourg och syflel är all ge vidareutbildning till tjänstemän i de nationella förvaltningarna. Huvud­kommittén undersöker möjligheterna att anknyta en sådan utbildning till något redan befintligt institut.

Huvudkommittén påbörjade under året granskningen av en rapport frän en underkommitté med förslag till rekommendation om socialförsäkrings­organens insaiser för att främja utvecklingen av förebyggande åtgärder inom olika grenar av den sociala tryggheten.

Efter genomförandet av den andra socialministerkonferensen i Madrid hösten 1982 påbörjades under året arbetet för att förbereda nästa minister­konferens, som kommer att äga rum i Grekland i maj 1985. Temat för konferensen kommer att bli "Den sociala tryggheten i tider av ekonomisk kris". Förberedelsearbetet har uppdragits åt en särskild ämbelsmanna-kommitlé, som under året gjorde en kartläggning av lagstiftnings- och andra åtgärder pä socialförsäkringsområdet under tiden fr.o.m. 1974. På grundval härav kommer två konsulter att göra analyser av utvecklingen, som kommer att föreläggas konferensen.

Skr. 1984/85:68

8

b)       Socialtjänst och arbetsmarknadsfrågor

Huvudkommittén för sociala frågor (CDSO) har under 1983 hållit två ordinarie möten i mars och oktober och etl extra möte ijuli, vilket ägnades frågan om etl tilläggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan.

Kommittén har under året behandlat en jämförande studie av det sociala skyddet för de mycket gamla som sammanställts av en stipendiatgrupp och beslutat om rapportens publicering. I det nyssnämnda arbetet med ett tilläggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan behandlades även en artikel om de äldres räft till socialt och ekonomiskt skydd.

Vidare inleddes en studie om handikappade barns integrering i familjen och samhället.

Frivilligarbelet i socialtjänsten var föremål för ett ingående arbete i syfte all under år 1984 nå fram till en rekommendation i ämnet.

1 november 1983 anordnades i Strasbourg ett kollokvium om klientmed­verkan i socialtjänsten. Sverige deltog med fem representanter för olika klientorganisationer. Erfarenheterna från kollokviet var mycket positiva och kommittén kommer eventuellt att i framtiden anordna liknande möten i andra ämnen.

De ordinarie mötena i huvudkommittén ägnades även förberedelser för och uppföljning av arbefsminisferkonferensen i Paris i maj 1983. Två av de ämnen som diskuterades vid konferensen föranledde förslag till program­aktiviteter inom CDSO, nämligen övergången mellan utbildning och arbe­te, speciellt bland ungdomar, samt förhållandet mellan arbetstid och sys­selsättning. Bland övriga frågor som behandlades kan nämnas lönegaranti vid konkurs och arbetstagares mötes- och informationsrätt. Den senare frågan utreds dessutom av en expertkommitté, som har sammanträtt två gånger under 1983. Kommittén är i det närmaste klar med sitt arbete och en jämförande studie kommer troligen att publiceras under 1984.

c)       Migration

Europarådets konvention om migrerande arbetstagares rättsställning trädde i kraft den 1 maj 1983, sedan den ratificerats av Sverige (prop. 1977/78:162), Portugal, Spanien, Turkiet och Nederiänderna. Därefter har även Frankrike tillträtt konventionen med verkan från den I januari 1984.

Huvudkommittén för migrafionsfrågor (CDMG) har bl. a. behandlat ett tidigare till ministerkommittén överlämnat men av denna återremitterat, utkast till rekommendation om andra generationen invandrare samt slutbe­handlat ett utkast till rekommendation om åtgärder i syfte att bibehålla de kulturella banden mellan invandrare och deras hemländer.

Andra frågor som behandlas av CDMG rör dubbla medborgarskap, handikappade invandrares situation och relationerna mellan invandrare och myndigheter. Arbetet med dessa frågor kommer att fortsätta även under år 1984.

Skr. 1984/85:68

9

Förberedelsearbetet för den andra migrationsministerkonferensen be­drevs i en för ändamålet särskilt tillkallad kommitté.

d)        Jämslälldhetsfrågor

Kommittén för jämställdhet mellan kvinnor och män (CAHFM) höll sitt andra möte i juni 1983. Kommittén beslutade att en studie om "positiva jämställdhelsåtgärder" skulle ulföras i medlemsländerna under 1984. Den­na studie kan enligt kommittén komplettera ett pågående arbeie inom den Europeiska gemenskapen vilket omfattar den privata sektorn och har sin utgångspunkt i arbetslivet.

På förslag från jämställdhetskommittén beslutade ministerkommittén i seplember 1983 om ett särskill möte med jämslälldhetskommittén tidigt år 1985 som en förberedelse inför FN: s kvinnokonferens samma år.

1 anslulning till kommittémölet hölls ett seminarium om massmedias bidrag till jämställdhet mellan kvinnor och män i samarbete med Europarå­dets massmediakommitte. Seminariet ledde lill att jämställdhelskommittén uppdrog åt sekretariatet att i samarbete med massmediakommittén utarbe­ta ett förslag till rekommendation om massmedias bidrag till jämställdhets­arbetet mellan kvinnor och män att diskuteras vid följande möte i febmari 1984.

Kommittén fick vidare ta del av statistik som visade utvecklingen av könsfördelningen inom Europarådets parlamentariska församling, kom­mittéer och sekretariat. Kommittén kunde konstatera att framsteg har gjorts men att förändringarna sker mycket långsamt.

e)         Befolkningsstudier

Kommittén för befolkningsstudier (CDDE) konstaterade vid sitt årliga möte att den underkommitté som studerade dödlighet och sjuklighet avslu­tat sill arbeie. Kommittéerna för fmktsamhetens utveckling, skilsmässor och omgiften samt den ändrade befolkningsstmkturens betydelse för poli­tikens utformning erhöll fortsatt mandat. Den underkommitté, som avser studera sambandet mellan demografisk utveckling och migration skall nu påbörja sitt arbete.

3. Utbildning, kultur och idrott a) Utbildning och kultur

Kulturslyrelsen (CDCC) är del samordnande organet för frågor inom kultur- och utbildningsområdet.

Frågor rörande högre utbildning och vissa forskningsfrågor handläggs av en särskild kommitté "Standing Conférence for University Problems" (CC-PU). Denna är underställd kulturstyrelsen som skall godkänna dess budget och program. Inom CC-PU har under året arbelet koncentrerats på en konferens "Higher education and research policies" som hölls i Siras-

Skr. 1984/85:68

10

bourg i november. Visst förberedelsearbete för en forskningsministerkon­ferens 1984 har också påbörjats.

Arbelet i kulturstyrelsen bedrivs i projekt, konferenser och serviceak-livileter.

Den dominerande frågan i CDCC har varit samarbetet på kulturområdet och kommitténs arbetsformer. Sverige har lagt etl förslag om länderförhör på kulturområdet.

I juni hölls i Strasbourg en konferens "Cultural Cooperation in Euro­pé".

På skolområdet har påbörjats ett nytt projekt "Primary Education".

Projekt rörande vuxenutbildning, moderna språk och invandrarfrågor pågår.

På kulturområdet har under året förberedelsearbetet för det av Sverige initierade projektet "Cultural Dynamics in Regional Development" fort­satt. Det beräknas starta under 1984.

Elt projekt om kulturindustrier pågår sedan etl år tillbaka.

I Bremen hölls i maj en konferens som avslutning på projektet "Cultural Development policies in Towns".

Under 1983 hölls i Dublin den 13: e ulbildningsministerkonferensen över temat "The Compulsory Secondary School". Under året har visst förbere­delsearbete påbörjats inför nästa konferens i Bryssel 1985.

Förberedelserna inför nästa kulturministerkonferens som skall hållas i Berlin 1984 har fortsatt. Vid konferensen skall en europeisk deklaration om kulturella målsättningar undertecknas av ministrarna. Arbelet med denna har pågått sedan 1981.

b)Idrott

Ett informellt idrottsministermöte ägde rum i Paris den 27 januari 1983. Den svenska delegationens ledare var regeringens specielle sakkunnige på idrottsområdel, statssekreterare Ulf[REDACTED_EFTERNAMN]. Mötet i Paris följdes av ell andra möte i Rotterdam den 16-17 november, dä Sverige var represen­terat på tjänstemannanivå.

På ministermötet i Paris tog Sverige initiativ lill en diskussion om apart­heid inom idrotten. Detta initiativ följdes upp på ministermötet i Rotter­dam och i idrottskommittén (CDDS). Avsikten var att pä ministerkonfe­rensen i Malta i maj 1984 få till stånd en rekommendation om ett system för regelbundet informationsutbyte mellan Europarådets medlemsländer om ålgärder mot apartheid inom idrotten.

4. Ungdomsfrågor

a) Europeiska ungdomsfonden

Sverige har liksom tidigare år tillsammans med andra medlemsländer lämnat frivilliga bidrag till fondens verksamhet utöver de medel som regul-

Skr. 1984/85:68

11

järt anslås. Fonden ger på ansökan bidrag till verksamheter ordnade av europeiska ungdomsorganisationer.

b) Europeiska ungdomscentret

Ungdomscentret har under året arrangerat ett antal kurser om aktuella ungdomsfrågor samt språkkurser.

5.        Hälsovård

Huvudkommittén för hälsovårdsfrågor (CDSP) har under året hållit två möten och därvid slutbehandlat resolutioner om förebyggande av möjlig överföring av AIDS och förebyggande av överföring av malaria vid blod-transfusion. Vidare har slutbehandlats rapporter beträffande "Lagsliftning och administrativa bestämmelser om auktoriserad hälso- och sjukvårdspersonals användning av okonventionella metoder för diagnos och behandling av sjukdom" resp. "Hälsoupplysningsprogram, med syfte att förebygga narkotikamissbmk".

Under år 1984 beräknas rapporter kunna slutbehandlas om "Sjukhusin­fektioner", "Barnhälsovård", "Utvärdering av screeningmetoder använ­da i förebyggande syfte", "Läkarens rättsliga skyldigheter i förhållande lill patienten" och "Utarbetande av strategier ifråga om annonsering i samar­bete med opinionsbildare och massmedia för att bekämpa rökning, över­konsumtion av alkohol och missbmk av narkotika".

Nästa hälsovårdsministermöte skall äga rum i Stockholm april 1985. Två huvudrapporter skall diskuteras. Den ena, om "Främjande av psykisk hälsa" utarbetas av Sverige, den andra, som utarbetas av Frankrike, har ämnet "En policy i samhället ifråga om psykisk hälso- och sjukvård som bättre tillgodoser patienternas behov". Förberedelserna sker i en särskild arbetsgrupp i nära samarbete med kommittén.

6.        Miljöfrågor och regionala planeringsfrågor

a) Miljöfrågor

Arbetet inom Europeiska naturvårds- och naturresurskommillén (CDSN) har koncentrerats till frågor om natur- och landskapsvård, mark för friluftsliv samt skydd för hotade växt- och djurarter. Speciella studier rörande olika naturtyper som hedar, kalkområden, marina områden m. fl. samt om olika djur- och växtgrupper pågår och publiceras varefter de färdigställs. Detta gäller för grupper som däggdjur, fåglar, grod- och kräl­djur, fiskar och vissa evertebratgrupper som fjärilar samf för kärlväxter.

Arbetet med naturvårdens plan- och skötselfrågor har varit föremål för omorganisation för att bredda verksamheten. Frågor rörande tätorternas närmiljö samt bevarandet av jord- och skogsbmkslandskapets mångfald kommer att prioriteras.

Skr. 1984/85:68

12

Information och naturvårdsundervisning ägnas stor uppmärksamhet. Här kan särskilt hänvisas till arbetet inom Europarådets "Information Centre for Nature Conservation" och pågående kampanjer.

Den fackministerkonferens som skulle ha hållits i maj 1983 kommer i stället att äga mm i april 1984 i Grekland. Den avses särskilt behandla frågor om skydd av kuster och stränder.

b) Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering

Huvudkommittén för regional planering (CDAT) avslutade under år 1983 aktiviteter rörande balanserad regional utveckling, transportproblem och regional utveckling samf regional statistik.

Den sjätte europeiska planministerkonferensen (CEMAT) ägde mm i maj 1983 i Spanien. Huvudtemat vid konferensen var planering av kustre­gioner. Vid konferensen antog ministrarna en resolution avseende prin­ciper och mål för kustplanering. Ministrarna antog vidare "a European Regional/Spatial Planning Charter" som behandlar principer och gmndläg­gande syften med regional planering på lokal, regional, nationell och euro­peisk nivå. Den holländska regeringen inbjöd till nästa planministerkonfe­rens år 1985. Ministrarna enades om att huvudtemat vid denna konferens skall behandla beslutsprocessens utveckling i regional planering med avse­ende på decentralisering och gränssamarbete.

Huvudkommittén för stadsplanering och byggnadsvård (CDUP) har un­der året haft svensk representation enbart inom ansvarsområdet "bygg­nadsvård".

Inom sfadsplaneringsområdef hölls under året tre konferenser kring följande temata "New developments in the creation and use of public space", Durham september 1983, "The import of fechnological change on urban policies", Swansea november 1983 och"Urban regeneration in regi­ons of old industry in Europé" i Lille december 1983.

Ett för kommittén som helhet centralt projekt rörande "Conservation policies and urban management" har börjat bearbetas.

Ett seminarium har arrangerats under året. Del rörde landsbygdsfrågor och hölls i Aosta, Italien. Sverige presenterade där två rapporter, en om kulturlandskapets innehåll och historiska utveckUng och en rörande sam­ordning och integration av inventeringar och dokumentation på nationell nivå. Seminariet var det första inom ett arbetsfält som avses expandera kommande år.

Arbetet har också påbörjats med en konvention för byggnadsvård. Detta är ett av kommitténs tunga projekt som av många medlemsländer upplevs som vitalf. De skandinaviska länderna har för sin del uttryckt tveksamhet till behovet av en konvention, men deltar i arbetsgmppens arbete genom Danmark som påtagit sig ett skandinaviskt samordningsansvar.

Det pågående arbetet rörande hantverksfrågor har under året koncen­trerats kring förberedelserna för 1984 års kongress i Wurtzburg.

Sverige är representerat i en arbetsgrupp beträffande arkeologi inom

Skr. 1984/85:68

13

ramen för fysisk planering. Under året har denna arbetsgmpp förberett en konferens 1984 i Florens. Konferensen avses utgöra utgångspunkt för Europarådets fortsatta engagemang och åtaganden inom detta arbetsfält.

Industriminnesfrågorna har under lång tid varit föremål för kommitténs intresse. Under året har två rapporter utarbetats i avsikt att utröna på vilket sätt Europarådet kan komplettera övriga insatser som görs interna­tionellt inom detta område.

7.        Regionala och kommunala frågor

Huvudkommittén för regionala och kommunala frågor (CDRM) höll sitt trettonde plenarmöte i Strasbourg den 1-2 december 1983. Mötet ägnades bl. a. ål förberedelser för kommunminisierkonferensen i Rom den 6-8 november 1984.

En stor diskussionsfråga inom kommittén är det av Europarådets kom­munalkonferens (CLRAE) framlagda förslagel till "European Charter of Local Self-Government". Förslaget till Charter skall behandlas vid nyss­nämnda kommunministerkonferens.

De verksamheter som för närvarande pågår inom CDRM gäller bl. a. kommunal självstyrelse, kommunal demokrati, kommunal administration, kommunal ekonomi och regionala frågor. Kommunala åtgärder för att minska arbetslösheten har av kommittén föreslagits som en särskild aktivi­tet år 1985.

8.        Rättsfrågor

a) Konventioner och rekommendationer

En konveniion om ersällning till offer för våldsbrott har tidigare antagits av slällförelrädarkommittén. Sverige undertecknade konventionen den 24 november 1983, samma dag som den öppnades för undertecknande. 1 konvenlionen åläggs medlemsstaterna att, genom lagstiftning eller på an­nal sätt, skapa en ordning enligt vilken offer för uppsåtliga våldsbrott får ersättning av allmänna medel. Konventionen föranleder ingen ny eller ändrad lagstiftning i Sverige.

I rekommendation R (83) I uppmanas medlemsstaterna att genom vissa ålgärder underlätta för nomader att få tillstånd att uppehålla sig i och resa till och från länder till vilka de har en viss anknytning.

Rekommendation R (83) 2 innehåller vissa principer som bör gälla till skydd för tvångsinlagna mentalsjuka. Den är bara delvis tillämplig på mentalsjuka som intagits på grund av dom i brottmål. Sverige har reser­veral sig på en punkt i rekommendationen.

I rekommendation R (83) 3 förtecknas ett antal principer och riktlinjer som bör eftersträvas lill skydd för rättsdatakunder. Sverige har avstått från att rösta för denna rekommendation. Den huvudsakliga anledningen till delta var att man från svensk sida ansåg att ämnesområdet var alltför begränsat för en särskild civilrättslig reglering.

Skr. 1984/85:68

14

1 rekommendation R (83) 7 förtecknas en rad åtgärder ägnade att öka allmänhetens medverkan när del gäller att forma en kriminalpolitik som syftar till att förebygga brott, använda alternativ till frihetsstraff och stödja brottsoffren.

Rekommendation R (83) 10 tar upp vissa principer som bör vara vägle­dande när det gäller skydd för persondata som används i velenskaplig forskning och statistik.

I rekommendation R (83) 12 anges vissa vägledande principer i fråga om tillämpningen av artikel 12 i konventionen om inbördes rättshjälp i brott­mål. Principerna gäller personer som skall avlägga vittnesmål i annan stat än den där de har sin hemvist.

b) Kommittéarbetet

1.  

Under huvudkommittén för juridiskt samarbete (CDCJ) pågår utred­

ningsarbete på en rad områden i syfte alt uppnå ökad rättslikhet mellan

Europarådets medlemsländer. Bland de ämnen som har utretts under 1983

kan nämnas konkursförfarandet, förvärv av efternamn, administrativa för­

faranden och rättegångar, läkares rättsliga skyldigheter gentemot patienter

samt dataskydd. Den expertkommitté som behandlat frågan om könsdis­

kriminering avlämnade i slulel av 1983 ett förslag tiU rekommendation i

ämnet.

CDCJ har under året haft sina 39:e och 40:e möten. Kommittén har föreslagil ministerkommittén att anta de tidigare nämnda rekommendatio­nerna R (83) 1-3 och 10.

2.  Huvudkommittén för brottsfrågor (CDPC) höll under 1983 sitl 32: a

möte. Kommittén beslöt bl. a. föreslå ministerkommittén all anta den

tidigare nämnda konventionen om ersällning till offer för våldsbrott.

Bland de frågor som under året behandlades av kommittéer under CDPC kan nämnas internationellt samarbete i fråga om brott rörande konstföre­mål, utländska medborgare inlagna i kriminalvårdsanstalter, våldet i da­gens samhälle, kriminalregister och rehabilitering av dömda samt organisa­tion av brottsförebyggande arbete.

3.   Inom massmediakommitténs (CDMM) expertkommitté för massme-

diepoliliska frågor (MM-PO) framtogs under året elt utkast till rekommen­

dation om reklam i TV. Utkastet som aniogs av CDMM under hösten 1983

överiämnades i december till ministerkommittén.

CDMM: s expertkommilé för juridiska frågor (MM-JU) har främst ägnat uppmärksamhet åt frågor rörande upphovsrätt m. m. i samband med överföring av främmande TV-program via satellit och kabel.

CDMM inledde vidare arbete på en rekommendation om uthyrning av satellitutrynime till tredje part. Kommittén diskuterade också frågor om industriellt samarbete inom massmedieområdet och om skydd av indivi­dernas rättigheter.

I samband med revisionen av gällande långtidsplan gav ministerkommit­tén CDMM etl utvidgat mandat, vilkel bl. a. innebär att kommittén i

Skr. 1984/85:68

15

framtiden skall mötas en gång per år som etl internationellt forum för utbyte av informaiion om aktuell utveckling på satellit- och kabelområ­dena. I detta sammanhang kan också frågor om efterievnad av inom Europarådet antagna instrument på massmedieområdet behandlas.

4. Europarådels expertkommitté för frågor rörande asylrätt och flykting­ar (CAHAR) fortsatte under året arbetel med att utforma en överenskom­melse i den s. k. första asyllandfrägan. Syftet med en sådan överenskom­melse är att klargöra vilken medlemsstat som har all i vissl fall pröva en asylansökan. Enighet uppnåddes emellertid inle under året. Vidare utarbe­tade kommittén texter till två rekommendationer rörande skyddet för de facto-flyklingar. Det ena rekommendationsförslaget överlämnades till mi­nisterkommittén för godkännande. I fråga om det andra förslaget endades CAHAR preliminärt om en text. Till ministerkommittén överlämnades vidare förslag lill en rekommendation angående medborgarskapsförvärv av flyktingar i asyllandet genom naturalisalion.

///. Europarådets JondJör bosättning och regional utveckling

Fonden för bosättning och regional utveckling (Reseltlement Fund) bil­dades 1956. Samlliga Europarådets medlemsländer utom Iriand, Storbri­tannien och Österrike är anslutna till fonden. Dessutom är den Heliga Stolen medlem. Fonden bildades ursprunglingen som ett instrument i flyktingpolitiken, men är numera inriktad huvudsakligen på alt genom lån stödja infrastruktur-, sysselsättnings- och bosiadsbyggnadsprojekl i regio­ner med slora befolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvid insat­ser i samband med flyktingströmmar och naturkatastrofer. Vid diskussio­ner om Europarådets bidrag till en balanserad ekonomisk och social ut­veckling mellan medlemsländerna spelar fonden en framträdande roll ef­tersom den är rådets enda konkrela instrument för all påverka ulveckling­en inom della område.

Fondens kapilal ökades under 1982 frän 17.9 till 68,4 milj. US dollar. Härtill kommer att fonden vid utgången av 1983 hade reserver och vinst­medel på 72.3 milj. dollar.

Med detta kapital som bas kan fonden pä jämförelsevis fördelaktiga villkor låna upp pengar på den internationella kapitalmarknaden. Dessa medel lånas sedan ut till projekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En mindre del av utlåningen sker på specielll fördel­aktiga villkor, för närvarande en procents ränta. Denna subventionerade utlåning bekostas av en del av fondens vinstmedel.

Sedan sin tillkomst och lill slutet av 1983 har fonden finansierat projekt i medlemsländerna om totalt 2 244 milj. dollar. Vid årsskiftet utestående lån uppgick I 886 milj. dollar varav 22,9 milj. dollar som subventionerade lån. De ojämförligt största låntagarna har varit Italien (nära hälften av lånemed­len) följt av Turkiet (c:a en Ijärdedel). På senare tid har dock nyutläningen fält en jämnare geografisk fördelning och flera andra sydeuropeiska länder har erhållit stora lån.

Skr. 1984/85:68

16

Under de senaste åren har fondens verksamhet expanderat mycket starkt. Nyutläningen under 1983 uppgick lill 504 milj. dollar. Trots denna expansion väntade vid årsskiftet 1983/84 projekt för 1251 milj. dollar på finansiering. Fondens vinst uppgick under 1983 till 17,2 milj. dollar, vilket innebär en liten minskning sedan föregående år (17,6 milj. dollar).

Sverige inträdde i fonden 1977. Vår andel av fondens kapital består av ett garantiåtagande på 910000 dollar, vilket motsvarar 1,33% av fondens kapital. Sverige har bl. a. eftersträvat att utlåningen skall få en bättre geografisk fördelning, att en större andel av fondens vinst skall användas för lån på särskilt fördelaktiga villkor samt alt flera länder skall ansluta sig till fonden.

IV. 

Övrigt

Sedan 1975 har Sverige varit anslutet till konventionen om utarbetandet av en europeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer för läkeme­delssubstanser och färdiga läkemedel och har bindande giltighet i de länder som anslutit sig till konventionen. I Sverige trädde den första utgåvan av Europafarmakopén i kraft den 1 januari 1978. Dess bestämmelser har sedan dess tillämpats av socialstyrelsens läkemedelsavdelning och läkeme­delsindustrin vid registrering och kontroll av läkemedel saml för Apoteks­bolagets läkemedelshantering. Under 1980 påbörjades utgivningen av den andra editionen av Europafarmakopén. Den kommer på sikt att ersätta bestämmelserna i den första editionen och dessutom kommer den att tillföras nya föreskrifter. Med utgången av 1983 har sju delar av den andra editionen utgivits från trycket. Hela innehållet i de tre första delarna och vissa avsnitt i de följande tre delarna av den andra editionen har hittills hunnit sältas i kraft i Sverige.

Sexton länder var anslutna till konvenlionen under 1983. Samtliga nor­diska länder deltar i arbetel i farmakopékommissionen. Finland som tidi­gare haft status som observatör, har sedan 1982 varit fullvärdig medlem i samarbetet.

Sverige var representerat vid samtliga tre kommissionsmöten under 1983. Dessutom medverkar tretton svenska representanter i de totalt 25 expertgrupper, som förbereder och bearbetar det material, som skall ingå i farmakopén. Omfattande experimentellt förarbete utförs även på nationell nivå, på slalliga laboratorier och vid vissa industriföretag. I Sverige deltar bl.a. socialstyrelsens läkemedelsavdelning, apotekens centrallaboratorium och några av landets farmaceutiska industrier.

Under 1981 skedde en översyn av uppläggningen av arbetet inom farma­kopékommissionen och på expertgruppsnivå. Nya prioriteringsregler har medföri att arbetet sedan 1982 koncentrerats till nya medicinskt och farma-ceutiskt ändamålsenliga läkemedel. Därigenom har elt ökal antal under­sökningsmetoder och monografier för nya läkemedelssubslanser kunnal fastställas.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1984