Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl, Majits proposition nr 64 är 1973

Prop, 1973:64

Nr 64

Kungl, Maj:ts proposition angående ändrad organisation av kommers­kollegium; given Stockholms slott den 23 februari 1973,

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över handelsärenden, föreslå riksdagen att bifalla de förslag om vars avlåtande lill riksdagen föredragande departementschefen hemställt.

GUSTAF ADOLF

KJELL-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föresläs, att kommerskollegiets organisation ändras i samband med att vissa av dess uppgifter förs över till ett nytt verk. Härigenom blir kommerskollegiet ett verk för handelspohtik, utrikes­handel och vissa frågor på inrikeshandelns område. Verket skall enligt förslaget beslå av en planeringsseklion, fyra utrikeshandelsbyråer saml en byrå för inrikeshandel och administrativa frågor.

I Riksdagen 1973. 1 saml. Nr 64

Prop, 1973:64

Utdrag av protokollet över handelsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 23 februari 1973,

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för handelsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ändrad organisation av kommerskollegium och anför.

I prop. 1973:1 (bU. 12 s. 37) har Kungl. Maj;t föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition om kommerskollegiets organisation, för budgetåret 1973/74 föra upp anslaget till kollegiet med beräknat belopp. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga.

Inledning

Kommerskollegium är central förvaltningsmyndighet för frågor om inrikes och utrikes handel, industri, bergshantering, hantverk och slöjd. Kollegiet handlägger också frågor som, ulan alt omedelbart hänföra sig till nämnda näringar, är av betydelse från allmän näringspolitisk synpunkt.

Kollegiet är chefsmyndighet för bergsstalen, sprängämnésinspéktionen och statens elektriska inspektion.

Ett antal organ med rådgivande ställning är knutna till verket. Hit hör främst handelspolitiska rådet, som har till uppgift att bistå kollegiet med upplysningar och synpunkter som kan vara av betydelse för bedömningen av handelspolitiska frågor.

Chef för kommerskollegium är en generaldirektör. Inom kollegiet finns efler en år 1966 genomförd omorganisation en utrikes- och utredningsav­delning, omfattande tre utrikeshandelsbyråer, en planeringsseklion och en ekonomisk-statistisk seklion, samt fyra övriga byråer, nämligen allmänna byrån, bergsbyrån, elektriska byrån och industribyrån. Utrikes-och utred­ningsavdelningen leds av en avdelningschef. Byråerna föreslås av kom­merseråd. Generaldirektören är ensam beslutande i alla frågor utom vissa personalfrågor. Beslutanderätten kan dock överlämnas till andra tjänstemän.

Direkt under verkschefen finns vidare ett särskilt teko-sekretarial för handläggning av ärenden om exportfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin enligt de nu gällande tidsbegränsade programmen.

Till del centrala verket är knutna tre lokalstater, nämligen bergsstaten, sprängämnesinspektionen och statens elektriska inspektion. Arbetsmässigt är dessa närmast knutna till bergsbyrån, industribyrån och elektriska byrån.

Prop, 1973:64

3

Departementschefen

Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 28 juni 1968 tillkallade min företrädare, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], en sakkunnig' för att utreda kommers­kollegiets arbetsuppgifter och organisation. Utredningen antog namnet kommerskollegieutredningen. Den avlämnade i september 1971 belän­kandet (SOU 1971:69) Näringspolitiken - ny verksorganisation. Betän­kandet har remissbehandlats.

Chefen för industridepartementet kommer senare denna dag att redogöra för kommerskollegieutredningens betänkande och för remiss­behandlingen av delta saml förorda att ett nytt verk, statens industriverk, inrättas den 1 juli 1973 (prop. 1973:41), vilket skall vara central myndighet för industri-, energi- och mineralpolitiska frågor. I det nya verket avses ingå delar av det nuvarande kommerskollegiet, nämligen bergsbyrån, elektriska byrån och industribyrån. Avsikten är att det nya verket också skall överta kommerskollegiets uppgifter som chefsmyndig­het för bergsstalen, sprängämnésinspéktionen och elektriska inspek­tionen.

Kommerskollegiet bör i fortsättningen bestå av de delar av det nuvarande kollegiet som inte förs över till industriverket, dvs. i huvudsak utrikes- och utredningsavdelningen samt allmänna byrån. Kollegiets uppgifter kommer därmed all koncentreras till handelspolitik och utrikeshandel samt till vissa frågor i samband med näringsrättsliga regleringar och inrikeshandel.

Som en bakgrund till en mera detaljerad redovisning av uppgifterna för de olika arbetsenheterna vid kommerskollegiet vill jag i det följande lämna vissa allmänna synpunkter.

Handelspolitikens verksamhetsfält är handelsförbindelserna med andra länder. Dess mål är att genom internationella överenskommelser åstad­komma fri handel mellan alla länder. Detta m.ål bygger på vår strävan att skapa bättre förutsättningar för avsättning i andra länder av svensk produktion och att åstadkomma sädana förhållanden för importen, som är gynnsamma för de svenska konsumenterna. 1 frihandelssträvandena ingår sålunda en på ömsesidighet baserad eliminering av tullar och andra handelshinder, t. ex. kvantitativa regleringar. Som följd av andra länders åtgärder liksom av stora olikheter i konkurrens- och marknadsförutsätt­ningarna kan dock temporärt handelspolitiska mot- och skyddsåtgärder bli nödvändiga för att stödja svensk produktion.

Handelspolitikens medel har utformats så att både den grundläggande strävan lill frihandel och behoven av temporära skyddsåtgärder skall kunna tillgodoses. Medlen omfattar statliga åtgärder som har till syfte eller huvudsaklig verkan alt främja eller pä annat sätt påverka varuutby­tet med andra länder. 1 första hand rör det sig om åtgärder som har ett direkt samband med import eller export av varor eller tjänster. Hit hör tullar,   anlidumpingåtgärder,   importavgifter,   kvantitativa   import-  och

' Generaldirektören Sten[REDACTED_EFTERNAMN] I* Riksdagen 1973. 1 saml Nr 64

Prop, 1973:64

4

exportregleringar, prisutjämningssystem, tullvärderegler, ursprungs­kontroll, exportsubventioner och andra exportfrämjande åtgärder, multi­laterala och bilaterala avtal med verkan på handeln, råvaruavtal m, m. Till detta kommer åtgärder som kan ha handelspolitiska effekter utan att vara direkt ingripande vid gränsen, t. ex. avseende konkurrensbegränsningar, etablering, statshandel, statligt stöd, statlig upphandling och tekniska föreskrifter.

Kommerskollegiet är basorganisation på myndighetsplanet för han­delspolitiken. Det innebär att koUegiet har det centrala utredningsansvaret samt uppgiften att avge yttranden och förslag på del nämnda området. Detta kräver att kommerskollegiet även i fortsättningen har tillgång till personal inte bara med kunskaper om de handelspolitiska frågorna och arbetet i de internationella ekonomiska organisationerna utan också med bred varukännedom och goda kunskaper om produktions-, konkurrens-och strukturförhällanden m. m. inom svenskt näringsliv. De handelspolitis­ka utredningarna kännetecknas av alt de ofta avser enskilda varuslag eller avgränsade industrisektorer samt av att de i stor utsträckning måste ske snabbt. När det gäller utredningar rörande struklurförhållanden och utvecklingstendenser inom ohka industribranscher bör kommerskoUegiel i största möjliga utsträckning utnyttja industriverket.

Allmänt bedömer jag alt utvecklingen på handelspolitikens område i framtiden liksom hittills kommer att ställa stora krav pä kollegiets utredningsverksamhet. Bland de kommande uppgifterna kan pekas på utredningsarbetet avseende samarbetet med de europeiska gemenskaper­na och i samband med det nordiska ekonomiska samarbetet. Ell växande intresse kommer att knytas lill tekniska handelshinder och andra former av s. k. icke-tariffära handelshinder. De myndigheter som utfärdar tekniska föreskrifter behöver i ökad utsträckning samråda med den myndighet som handlägger handelspolitiska ärenden. Det behövs också med hänsyn till det alltmer omfattande internationella samarbetet en instans som har överblick över detta arbetsområde. Kommerskollegiet bör därför ges möjlighet att närmare följa utvecklingen avseende tekniska föreskrifter som utfärdas av olika myndigheter.

Inom UNCTAD går arbelet vidare på del handelspolitiska området för alt lösa u-ländernas problem. En ny världsvid förhandlingsomgång inom GATT kommer alt inledas under innevarande år, vilket kommer att ställa krav på medverkan frän kollegiet. Även öst-väslhandeln - såväl i multilaterala sammanhang som i fråga om de svenska bilaterala avtalen väntas ge kollegiet betydande arbete. Utredningar i samband med den s. k. lågprisimporten kommer också all kräva avsevärda arbetsinsatser. Till kollegiets exekutiva uppgifter kommer förutom administrationen av import- och exportregleringar att höra tillämpningen av Sveriges CECA-avtal.

Verksamheten på inrikeshandelns område kommer liksom hittills att främst avse ett antal tillstånds- och tillsynsuppgifler. Vidare torde kollegiet även i framtiden i viss omfattning komma att utnyttjas som remissinstans i ärenden med allmän näringspolitisk anknytning. Till de

Prop, 1973:64

5

övriga uppgifterna hör att pröva frågor om tillstånd föi utlänning att driva näring och att inneha uppdrag i aktiebolags eller ekonomisk förenings styrelse, att fastställa säkerheter enligt resegaranlilagen (1972:204) samt att ha tillsynen över avbelalningshandeln med bilar. Hit hör också ärenden som gäller fastställande och ändring av handelskamma­res stadgar och ärenden om tillstånd att i näringsverksamhet använda officiell svensk beteckning.

Jag övergår nu lill att närmare ange kollegiets nya organisa­tion och de olika enheternas arbetsuppgifter. Inom verket bör finnas en planeringssektion, fyra utrikeshandelsbyråer, en byrå för inrikeshandel och administrativa frågor samt tills vidare under den tid det nuvarande stödprogrammet löper (prop. 1970:41, SU 1970:61, rskr 1970:165) ett teko-sekretariat för ärenden om exportfrämjande åtgärder för textil- och konfektipnsinduslrierna m. m.

Planeringssektionens huvudsakliga uppgift bör vara att planera och samordna utredningsarbetet inom verket samt att handha kontakter med andra myndigheter. Vidare bör sektionen göra utredningar om olika handelspolitiska alternativ och utföra översiktliga studier av utrikes­handelns utveckhng samt ekonomisk-statistiska utredningar och analyser bl. a. som underlag för utredningar vid de olika byråerna. På planerings-.sektionen bör också handläggas frågor om tekniska föreskrifter och vissa statistiska frågor.

Första utrikeshandelsbyrån bör handlägga handelspolitiska frågor inom internationella organisationer som inte handläggs vid annan arbetsenhet inom kollegiet. Här avses främst ärenden avseende GATT och OECD samt UNCTAD, UNIDO och andra FN-organ. TUl byrån bör också höra frågor om den internationella råvaruhandeln.

Vid andra utrikeshandelsbyrån bör handläggas bilaterala frågor avseen­de länder utanför Västeuropa, bl. a. utredningar inför avtal med olika östländer. Vid byrån bör också handläggas allmänna ösl-västhandelsfrågor samt handelsfrägor som behandlas inom ECE. Vidare bör bl. a. handels-hcensärenden handläggas vid denna byrå.

Vid tredfe ulrikeshandelsbyrån bör handläggas ärenden rörande tillämpningen av Sveriges avtal med EEC och CECA, däribland pris-bestämmelserna i CECA-avtalet, tull- och ursprungsfrågor, särregler för vissa varor som stål och pappersprodukter, skyddsklausuler och konkur­rensregler. Vid byrån bör händelseutvecklingen inom EEC och CECA följas, särskilt sådana frågor som har betydelse för tillämpningen av avtalen. Byrån bör också handlägga frågor beträffande EFTA-konventio­nen och bilaterala ärenden avseende de västeuropeiska länderna samt frågor i samband med det nordiska ekonomiska samarbetet.

Ffärde ulrikeshandelsbyrån bör handlägga ärenden rörande svenska tullar, antidumpingtullar, tullvärderegler, tullförfattningar och tull-administrativa förhållanden m. m. Byrån bör vidare följa utvecklingen beträffande viktigare varor och varuområden samt medverka med varuutredningar i ärenden för vilka annan byrå är ansvarig.

Byrån   för   inrikeshandel   och  administrativa frågor  bör  handlägga

Prop. 1973:64

6

remissärenden med allmän näringspolitisk anknytning. På enheten bör vidare handläggas näringsrättsliga regleringar, såsom frågor om tillstånd för utlänning all inneha uppdrag i aktiebolags eller ekonomisk förenings styrelse eller att driva näring, fastställande av säkerheter enligt resegaran-tUagen, ärenden rörande avbelalningshandeln med bilar, tillstånd att använda svensk officiell beteckning, auktorisation av revisorer m. m. Byrån bör också inom verket svara för en allmänt samordnande verksamhet i juridiskt och administrativt hänseende samt för verkets anslags-, budget-, personal- och upphandlingsfrågor.

Teko-sekretariatet bör vara direkt underställt verkschefen samt svara för administrationen av de exportfrämjande åtgärder för teko-industri som ålagts kollegiet.

Enligt min mening bör verkets ledning utgöras av en styrelse, i vilken verkschefen ingår. För att få alla berörda intressen representerade skulle behövas en styrelse med relativt många ledamöter. Effektivitetsskäl talar emellertid för att ledamöternas antal begränsas. Jag förordar att styrelsen får högst åtta ledamöter. I styrelsen bör ingå representanter för näringslivet och arbetstagarorganisationerna. Styrelsen bör vidare ha parlamentariskt inslag. Inom ramen för styrelsen bör också sambandet med del nya industriverket säkras. Det ankommer på Kungl. Maj:t alt besluta i fråga om verkets styrelse.

Det är angeläget att kollegiet vid behandlingen av viktigare handels­politiska frågor har tillgång till ett rådgivande organ med en bredare representation för näringslivets och arbetstagarnas organisationer än den som finns i styrelsen. Ett handelspolitiskt råd bör därför även i fortsättningen vara knutet till kollegiet. Vidare bör en CECA-nämnd finnas hos kollegiet som rådgivande organ i frågor om CECA-avtalels prisbestämmelser. I nämnden bör ingå företrädare för järn- och ståhn-dustrin, för arbetstagarna i branschen, för järn- och balkgrossisterna samt för förbrukarna av järn och stål. 1 enlighet med vad som förutsätts i prop. 1973:26 angående formerna för auktorisation av revisorer m. m. bör dessutom en rådgivande nämnd för revisorsfrågor inrättas hos kollegiet. Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta i dessa frågor.

Den föreslagna organisationen framgår av en tablå, vilken som bilaga 1 torde få fogas till detta protokoll. Förslaget innebär att den nuvarande utrikes- och utredningsavdelningen avskaffas som särskild arbetsenhet. Tjänsten som avdelningschef vid kollegiet bör därvid dras in. Planerings­sektionen och ekonomisk-statistiska sektionen utom registraluren, som förs över lill byrån för inrikeshandel och administrativa frågor - slås samman tUl en planeringssektion. Vidare inrättas en ny byrå - fjärde utrikeshandelsbyrån genom delning av den nuvarande andra ulrikes­handelsbyrån. Denna byrå är redan nu provisoriskt uppdelad på två enheter. För chefen för fjärde ulrikeshandelsbyrån bör Kungl. Maj:t bemyndigas inrätta en extra ordinarie tjänst som kommerseråd.

På grund av nya arbetsuppgifter som åläggs kollegiet bör vissa personalförstärkningar ske fr.o.m. den 1 juli 1973. 1 prop. 1973:26 angående formerna för auktorisation av revisorer m. m. förutsätts att

Prop, 1973:64

7

kollegiet blir handläggande myndighet för frågor angående auktorisation och registrering av revisorer. Med hänsyn härtill behöver kollegiet förstärkas med ytterligare en handläggare och ell biträde.

För de nya uppgifterna i fråga om tekniska föreskrifter behövs ytterligare en handläggare.

Kollegiet skall vidare ha till uppgift att övervaka efterlevnaden i Sverige av CECA-avtalels prisregler och meddela nödvändiga tillämpnings­föreskrifter samt utföra erforderliga kontroller och undersökningar i samband härmed. För dessa uppgifter behövs ytterligare fyra handläggare och två biträden.

Beträffande avlalsbara anställnings- och arbetsvUlkor avser jag all ge statens avtalsverk det förhandlingsuppdrag som behövs.

1 samband med alt bergsbyrån, elektriska byrån och industribyrån förs över till det nya industriverket bör bl. a. tre tjänster som kommerseråd vid kollegiet dras in.

Vid bifall till mina förslag får kommerskollegiet en personal motsva­rande totalt 113 tjänster, varav 66 handläggare och 47 andra tjänstemän. Härav handlägger fyra personer ärenden om exporlfrämjande åtgärder för leko-induslrierna m, m. enligt del löpande tidsbegränsade programmet.

Hemställan

Under  åberopande  av det anförda hemställer jag att  Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1.

godkänna den av mig föreslagna organisationen av kommerskolle­gium,

2.

bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta en extra ordinarie tjänst som kommerseråd,

3.

bemyndiga   Kungl.  Maj:t all vidta de övergängsanordningar och åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra förslagen.

Anslagsfrågor för budgetåret 1973/74

C 1,  Kommerskollegium

1971/72  Utgift

10 433 021

1972/73  Anslag

11589 000

1973/74 Förslag

8 809 000

I prop. 1973:1 (bU. 12 s. 37) har Kungl. Maj:t föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Kommerskollegium för budgetåret 1973/74 beräkna ett förslagsanslag av 11 589 000 kr.

Prop, 1973:64

8

1972/73

Beräknad ändring 1973/74

Departementschefen Personal

-39

-23

-62

-2 616 000

3 000

-  80 000

-  56 000

26 000

(67 000]

- 2 781 000

1 000

- 2 780 000

Handläggande personal

105

Övrig personal

70

175 Anslag

Lönekostnader

10 094 000

Sjukvård

25 000

Reseersättningar

150 000

(även för utrikes resor)

Lokalkostnader

710 000

Expenser

611000

Därav engångsutgifter

(100 000)

11590 000 Uppbördsmedel

Publikationer

1 000

Nettoutgnt

11589 000

Departementschefen

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 8 809 000 kr. Under anslagsposten Lönekostnader har jag beräknat medel som ger verket möjlighet att lägga ul vissa utredningsuppdrag (160 000 kr.).

Under anslagsposten Expenser har jag beräknat 70 000 kr för att täcka kostnader för kassatjänster, som utförs av industriverket,. Jag hemställer att Kungl, Maj:l föreslår riksdagen

att till Kommerskollegium  för budgetåret  1973/74 anvisa ett förslagsanslag av 8 809 000 kr.

Med bifall lill vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tih detla protokoll ulvisar.

Ur protokoUet: Britta Gyllensten

Prop. 1973:64

9 Bilaga 1

Kommerskollegium Departementschefens organisationsförslag

s s s

:   l.S'

t             uI

c j:: -

z 8 g

:0          

-

2 -3 ts

.M   -o     

ö

g.S

m ,c C

c

_c

'

.

lU

v

w

ocd

&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:3.85pt'p class=MsoNormal>

t-.

_C

>>

Q.

:

§

C

"03

CT

T3

E

g       

x;

a>

:

M

5

cd

:0

1-

£

)

OJ

5

J

IS

-

*

.

ä

o

>>

a 

2

M

O

V3

5

»

ra

*H

>,

i3

andels 2

"p

Ä

*l

1

w

"a

1

'

3

(/5

O

1

U

H

»

ra

>>

,D

"S

O

g             -

x;

u

'm

5