Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majits proposition nr 99 år 1971

Prop. 1971: 99

Nr 99

Kungl. Maj:ts proposition med förslag till PCB-lag; given Stockholms slott den 2 april 1971.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av slalsrådsprolokollet över jordbruksärenden, föreslå riksdagen atl bifalla det förslag om vars avlålande lill riksdagen föredragande departe­mentschefen hemställt.

Under Hans Maj:ls

Min allernådigsle Konungs och Herres frånvaro,

enligl Dess nådiga beslut:

BERTIL

INGEMUND[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås alt Kungl. Maj:t får bemyndigande alt för­bjuda eller föreskriva villkor för import, tUlverkning, saluhållande eller hantering av polyklorerade bifenyler (PCB) eller produkter i vilka PCB ingår, om del är av särskild betydelse från miljöskyddssynpunkt. PCB är en grapp klorerade kolväten, som är svårnedbrytbara och som anrikas i bl. a. vissa fiskar och fåglar.

1    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 99

Prop. 1971: 99

Förslag till PCB-lag

Härigenom förordnas som följer.

1

§ Är del av särskild betydelse från miljöskyddssynpunkt, får Ko­nungen eller myndighet som Konungen bestämmer förbjuda eller före­skriva villkor för import, tillverkning, saluhållande eller hantering av polyklorerade bifenyler (PCB) och annan vara vars miljöfarliga egen­skaper betingas av alt PCB ingår i varan.

2

§ Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer får före­skriva, all den som importerar, tillverkar eller driver handel med PCB eller vara i vilken PCB ingår skall göra anmälan om sin rörelse.

3

§ Tillsynen över efterlevnaden av denna lag och med slöd av lagen meddelade föreskrifter utövas av myndighet som Konungen bestämmer.

Tillsynsmyndighet har räll all efler anfordran erhålla de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen.

Tillsynsmyndighet äger tillträde lill lokal eller område där PCB eller vara i vilken PCB ingår tillverkas eller hanleras och får där göra un­dersökningar och laga prov. För uttaget prov utgår ej ersättning.

4 § Den som uppsåtiigen eller av oaktsamhet bryter mot förbud eller

föreskrift som meddelats med stöd av 1 § dömes till böter eller fängel­

se i högst sex månader.

Om ansvar i vissa fall för den som olovligen inför PCB eller annan vara som avses i 1 § lill riket och försök därtill finns bestämmelser i lagen (1960: 418) om straff för varusmuggling.

5 §    Till böter dömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet

1.

underlåter all göra anmälan enligl föreskrift som meddelats med slöd av 2 § eller fullgöra vad som åligger honom enligl 3 § andra styc­kel,

2.

lämnar oriklig uppgift i fall som avses i 2 § eller 3 § andra stycket, om ej gärningen är belagd med straff i brottsbalken.

6 § Den som tagit befallning med tillsyn enligl denna lag får ej obe­

hörigen yppa vad han därvid erfarit om yrkeshemlighet eller affärsför­

hållande. Den som uppsåtiigen eller av oaktsamhet bryter häremot dö­

mes lill böter eller fängelse i högst ell år. Allmänt åtal får väckas en­

dasl om målsägande anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från

allmän synpunkt.

7 § Har någon underlåtit att göra anmälan enligt föreskrift som med­

delats med slöd av 2 § eller fullgöra vad som åligger honom enligt 3 §

andra styckel eller vägrat atl lämna tiUträde enligt 3 § Iredje stycket,

kan tillsynsmyndigheten förelägga honom vite.

Prop. 1971: 99

3

8 § Vara som varit föremål för brolt enligt denna lag eller värdet därav saml utbyte av sådani brolt skall förklaras förverkat, om det ej är uppenbart obUligt.

Denna lag träder i krafl dagen efter den, då lagen enligt därå med­delad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

It    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 99

Prop. 1971: 99

Utdrag av protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 2 april 1971.

Närvarande: slalsminislern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LID­BOM,[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för jordbruksdepartemenlel, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om lagstiftning lill skydd mot viss miljöfarlig produkt och anför.

Inledning

Statens naturvårdsverk har i skrivelse den 8 febraari 1971 föreslagit reglering av användningen av polyklorerade bifenyler (PCB). PCB till­hör en grupp klorerade kolväten som har visat sig ha stor beständig­het i naturen och anrikas i näringskedjorna.

Efter remiss har yttranden över skrivelsen avgetls av socialstyrelsen, giftnämnden, statens inslilul för folkhälsan, generaltuUstyrelsen, vele­rinärstyreisen, fiskeristyrelsen, koncessionsnämnden för miljöskydd, kommerskollegium, statens veterinärmedicinska anstalt, miljökontrollul­redningen. Svenska kommunförbundet. Svenska naturskyddsföreningen, Sveriges industriförbund och Sveriges grossislförbund.

I denna fråga har samråd ägt rum med chefen för socialdepartemen­tet.

Naturvårdsverkets framställning

Förekomst av PCB i naturen m. m.

PCB är vid låg kloreringsgrad flytande och vid hög kloreringsgrad hartsarlade eller krislalliniska. PCB utmärker sig för sin stora beständig­het mot oxidation och angrips inle av starka syror eller starka baser. PCB har även utmärkta isolerande egenskaper. PCB kan spridas med vatten men kan också förgasas och spridas i atmosfären, där de lätt

Prop. 1971: 99

5

adsorberas lill partiklar och sedimenlerar med dessa. Förekomsten av PCB i naturen konstaterades först år 1966. Man har funnit atl PCB förekommer bl. a. i fåglar, fiskar och andra djur. Halterna varierar men är i regel högst i närheten av industrialiserade områden. PCB är endasl i ringa grad lösliga i vallen men löses lätt i feltämnen. PCB har därför benägenhet alt las upp i fettarlade substanser och anrikas därigenom i bl. a. fettrika vävnader hos djur. Ämnena kan transporteras via närings­kedjorna. Höga halter har konstaterats i rovfågel, som lever av fisk, och i sjöfågel och säl. PCB är svårnedbrytbara. Vid låga temperaturer går nedbrytningen särskilt långsamt. Ackumulalionsriskerna anses därför vara betydligt större i kalla än i varma klimat.

Undersökningar har visat all höga halter av PCB förekommer sär­skilt i vissa fiskarter från södra Östersjön. Det är genomgående fiskar med hög fetthall som har de högsla koncentrationerna av PCB och även av DDT. De högsla PCB-hallerna finns i sill/strömming och ål. Många fiskarter som gädda och torsk har däremot relativt låga PCB-halter. Höga PCB- och DDT-haller förekommer även i andra öslersjöfiskarter, som har betydelse som födoämne, t. ex. sik och lax. PCB förekommer också i höga koncentrationer i viss sölvallensfisk fångad i Vättern.

Kunskaperna om de biologiska verkningarna av PCB är ännu så länge begränsade. Del har emellertid sedan länge varit känt atl PCB hos människan kan framkalla vissa inflammatoriska förändringar i huden saml all de kan medföra förändringar i levern. Från Japan rapporteras om fall av förgiftning från ell PCB-halligt preparat som förekommit i risolja. I dessa fall har del dock varit fråga om förtäring av avsevärt högre mängder PCB än man kan erhålla ens vid myckel stor konsum­tion av 1. ex. sill från södra Östersjön.

Hos fåglar har PCB i likhet med DDT med stor sannolikhet inverkan på fortplantningsförmågan. Inverkan av klorerade kolväten, bl. a. PCB, har angivits vara orsaken lill den konstaterade nedgången i populalions-storleken hos många fågelarter, särskilt sjörovfåglar. Ett liknande hot kan föreligga beträffande fisk. Della kan drabba fiskets ekonomi. Atl DDT och PCB förekommer i höga koncentrationer tillsammans kan ut­göra ell allvarligt problem, då de synes kunna förslärka varandras ef­fekt.

Användningen av PCB

PCB tillverkas inte i Sverige. Industrin importerar PCB huvudsakligen från USA, England, Tyskland och Frankrike. Import sker också av produkter som innehåller dessa ämnen. Tillverkning av sådana produk­ter sker också i Sverige. PCB har haft industriell användning i ca 40 år.

Användningen av PCB för olika ändamål i Sverige år 1970 framgår av följande sammanställning.

Prop. 1971: 99

6

Kondensatorer

ca 375 ton/år, varav ca 250 ton/år ingår i fär-

diga produkter, som exporteras

Transformatorer

totalt finns ca 175 anläggningar innehållande

5002 000 kg PCB per anläggning

Färger

ca 35 lon/år

Tälningsmassa

4045 ton/år

Hydrauloljor

ca 810 lon/år

Värmeöverföringsme-      ca 810 ton finns i sådana anläggningar

dier

PCB har sin huvudsakliga användning som elektriskt isolerande me­dium i transformatorer och kondensatorer, framför allt i elkraflproduk-lion och elkraftdislribution saml i industrin. Riskerna för spridning av PCB från transformatorer och kondensatorer är normall mycket små.

Inom färginduslrin används PCB framför allt som mjukgörare i bl. a. vissa plaslfärger, som huvudsakligen används där stora krav ställs på beständighet mot inverkan av kemikalier. Dessa färger förekommer där­för ofta som induslrifärger. Sådan färg försäljs i den allmänna handeln i förpackningar av olika storlek. Till de förelag som liUverkar färgerna sker leverans av PCB i fat och plålkärl, som uteslulande torde vara av engångstyp. Risk för spridning lill omgivningen finns genom all skepps-botlenfärger kan utiakas i vallen eller genom all avfall som innehåUer material målat med PCB-haltig färg förbränns. Spridningsrisk föreligger också vid destruktion eller rengöring av emballage som har innehållit PCB eller PCB-halliga färger. Del finns även risk för all PCB sprids inom arbetslokalerna vid färgtillverkningen.

Tälningsmassa innehållande PCB tillverkas inom landet. Sådan massa importeras också. Tätningsmassan används främst för atl få elastiska fogar vid elemenlhusbyggen, där byggelementen utgörs av betong eller belongartade produkter. Det finns goda möjligheter all ersälta PCB i sådana lätningsmassor. Risken för spridning av PCB lill omgivningen lorde huvudsakligen uppkomma vid destruktion av material, som på­satts PCB-halliga tälningsmedel, och inom lillverkningslokalerna.

Hydrauloljor innehållande PCB används framför allt i hydraulsyslem, där man ställer stora krav på brandsäkerhet. Ell viktigt användningsom­råde finns inom järn-, stål- och gjuleriinduslrin. Ersättningsmedel för PCB-halliga hydrauloljor inom delta användningsområde finns. Risker för spridning till omgivningen förekommer framför allt genom läckor i systemen, vid systemens påfyllning, vid reparationsarbeten saml vid destruktion eller rengöring av material eller emballage.

PCB-halliga värmeöverföringsmedier har liten användning inom lan­det och förekommer endasl inom industrin. PCB-fria medier för samma ändamål finns. Risker för spridning av PCB vid denna användning upp­kommer framför allt genom läckage från värmeöverföringssystem, vid

Prop, 1971: 99

7

påfyllning och reparation av dessa system samt vid destruktion eller ren­göring av emballage.

PCB finns också i isoleringsmalerial som används i elektriska artiklar. Dessutom används PCB som mjukgörare för läckmalerial till kablar och wirar saml i vissa typer av plaster och karbonpapper. Tillverkning av här nämnda produkter förekommer sannolikt inle i Sverige. Hur stor importen är har inte kunnat karlläggas.

Förslag till åtgärder

Naturvårdsverket erinrar om att en utredning miljökontrollulred­ningen har tillsatts för all utreda och lägga fram förslag om lag­stiftning rörande miljöfarliga produkter. Med hjälp av en sådan lag­stiftning skulle användningen av PCB kunna regleras. Naturvårdsverket bedömer emellerlid riskerna för en fortsatt spridning av PCB så allvar­liga all en reglering av användningen bör ske snarast.

Verket anser all del visserligen finns goda möjligheter atl begränsa användningen av PCB genom frivilliga överenskommelser. Eftersom importen av PCB-halliga varor sker via ett flertal importörer, kan emellerlid effekten av en frivillig inskränkning i hanteringen av PCB sannolikt inte överblickas och blir därför inle tiUräcklig. Naturvårdsver­ket föreslår därför all import, tUlverkning och försäljning av PCB eller av substanser, material och produkter som innehåller sådana ämnen förbjuds. Möjlighet lill undanlag från förbudet bör kunna medges främst beträffande PCB i elektriska transformatorer och sådana större elek­triska kondensatorer som benämns kraftkondensalorer. Verket föreslår vidare all särskilda föreskrifter meddelas beträffande hanteringen av PCB-halligt emballagemalerial, kasserad PCB-haltig utrustning, PCB-halligt avfallsmaterial m. m. Regleringen föreslås träda i krafl den 1 januari 1972.

För alt underlätta omställningen inom industrin bör enligt verket PCB även efter den 1 januari 1972 i begränsad utsträckning och under begränsad lid kunna få användas. Del bör kunna ske genom att dispen­ser beviljas från fall lill fall.

Tillsynen av beslämmelsernas efterlevnad bör ankomma på statens naturvårdsverk eller eventuellt annan myndighet som Kungl. Maj:l be­stämmer.

Naturvårdsverket har vid avgivande av sitt förslag samrått med gift­nämnden, veterinärslyrelsen och statens institut för folkhälsan.

Remissyttrandena

Remissinstanserna är ense om all del finns ell starkt behov av all åtgärder vidtas för all hindra spridning av PCB. Viklen av internationella

Prop. 1971: 99

8

åtgärder betonas allmänt. Enligl socialstyrelsen bör sådana beständiga toxiska substanser, som anrikas i näringskedjan och som inle kan visas vara oundgängligen nödvändiga, förbjudas eller nyttjas endast i mycket väl kontrollerbara sammanhang. Statens institut för folkhälsan tillstyrker förslaget från såväl födoämneshygienisk som omgivningshygienisk syn­punkt. Fiskeristyrelsen framhåller all de höga halterna av PCB i bl. a. vissa fiskarter i södra Östersjön är en ytterligt allvarlig varningssignal. Fortsatt okontrollerad användning av PCB drabbar fiskarekåren hårdast. Förslagel tillstyrks även av velerinärstyreisen, statens veterinärmedi­cinska anstalt. Svenska kommunförbundet och Svenska naturskyddsför­eningen.

Koncessionsnämnden för mUjöskydd tillstyrker likaså förslagel men anmärker all de laglekniska åtgärder som kan behövas är av relativt komplicerad arl. Även miljökontrollutredningen biträder förslaget men påpekar all utredningen beräknar kunna lägga fram sill lagförslag så alt lagstiftningen skall kunna träda i kraft den 1 juli 1972.

Giftnämnden 'år positiv till en reglering av användningen av PCB men är tveksam om del ar lämpligl all utfärda en särskild förordning. Nämnden påpekar också all omfattande dispenser måste meddelas om ell genereUt förbud utfärdas. Nämnden anser alt produklkonlrollen i stäl­let bör knytas till den kontroll som sker med hjälp av gift- och bekämp-ningsmedelslagstiflningen. Delta bör ske genom all denna lagstiftning kompletteras. Nämnden föreslår all nämnden får befogenhet atl för­bjuda eller begränsa användningen av PCB. Nämnden bör också kunna meddela föreskrifter om hanteringen för all motverka atl PCB kommer ul i miljön, t. ex. genom olämplig destruktion.

KommerskoUegium anser all användningen och hanteringen av PCB är så farlig från olika synpunkter atl åtgärder måste vidtas i syfte att förhindra skadeverkningarna. Kollegiet anser vidare all elt förbud mol användningen av PCB på längre sikt är den mest effektiva åtgärden men all den inle löser dagens problem. Enligl kollegiets bedömning har de påtalade skadorna sin grund i alt PCB t. ex. genom vårdslöshet kommit lös eller atl destruktion inte skell på betryggande sätt. Del är således främst på delta plan som problemen måste angripas. Kollegiet anser att naturvårdsverkets förslag kan vålla svenskt näringsliv väsentiiga av­bräck och bör inle genomföras redan nu. I stället bör verket få en för­fattningsenlig rätt atl genom föreskrifter, råd och anvisningar ingripa på sådani sätt alt de skadeverkningar, som är förknippade med använd­ningen och hanteringen av PCB, så långt möjligt förebyggs.

GeneraltuUstyrelsen föreslår all importförbudet begränsas till enbart materialet PCB. KonlroUsvårigheterna anses vara för stora när det gäUer l. ex. förekomsten av PCB i elektriska kondensatorer, plaslarlik­lar och målade varor.

Industriförbundet är tveksamt till naturvårdsverkets förslag och för-

Prop. 1971: 99

9

ordar i stället att reglering av PCB i första hand sker på frivillig väg men vill dock inle motsätta sig atl en lagstiftning genomförs. Förbundet påpekar all uppgift saknas om i vilken utsträckning konsumtions- eller kapitalvaror importeras eller framställs här i landet, vilka innehåller komponenter med en större eller mindre halt av PCB, t. ex. bUar, TV-apparater och radiomottagare. Förbundet framhåller all en frivillig nedtrappning av PCB-användningen i färger och lätningsmassor pågår. För dessa liksom för hydrauloljor behövs emellerlid en övergångslid fram till den 1 januari 1973 för alt helt ersätta PCB.

Sveriges grossistförbund framför i stort sett samma synpunkter som industriförbundet. Användningen av PCB bör enligt förbundet begrän­sas inom ramen för frivilliga branschvisa överenskommelser. Om lag­stiftning genomförs, bör denna träda i kraft först den 1 januari 1973.

Departementschefen

Polyklorerade bifenyler (PCB) lUlhör i likhet med DDT de klorerade kolvälena. De förekommer såväl i gasform som i flytande eller harts-liknande form och kan spridas i vatten eller i atmosfären. Ämnena är svåmedbrytbara och kan föras vidare genom näringskedjorna och an­rikas. PCB är endast i ringa grad lösliga i vatten men löses lätt i felt­ämnen.

PCB har sedan lång tid tillbaka använts inom industrin. Under senare år har konstaterats all PCB i allt större omfallning förekommer i natu­ren. Undersökningar som påbörjades år 1966 visar all höga haller av PCB förekommer främst i vissa fiskarter från södra Östersjön. De högsla halterna har påträffats i fiskar med hög fetlhalt såsom sill/ strömming och ål. Även i sölvallensfisk fångad i Vättern och i viss sjö­fågel och rovfågel samt i säl har man funnit höga halter av PCB. Kun­skapen om PCB:s biologiska verkningar är ännu begränsad. PCB lik­som DDT anses emellerlid bl. a. ha en ogynnsam inverkan på fåglarnas och fiskarnas fortplantnmgsförmåga. Det är vidare att märka att DDT och PCB ofta förekommer samtidigt i höga halter i samma fiskar, nå­got som synes medföra atl de förstärker varandras effekt.

PCB används framför allt inom den elektriska industrin, huvudsakligen i transformatorer och kondensatorer. PCB används också som mjuk­görare i vissa färger, främst i induslrifärger och vissa skeppsbollen-färger. Vid elemenlhusbyggen används ofta tälningsmassa innehållande PCB. PCB utnyttjas vidare som tillsatsmedel i hydrauloljor och som värmeöverföringsmedium. Dessutom förekommer PCB bl. a. i vissa plaster.

De största riskerna för spridiung av PCB lill naturen föreligger enligt naturvårdsverket vid destruktion av olika produkter vari PCB ingår,

Prop. 1971: 99

10

t. ex. färg, tälningsmassa eller hydraulolja. Risker för spridning lill om­givningen föreligger också genom urlakning i vatten av skeppsbollen-färger och vid hantering av hydrauloljor. Liknande problem finns även när del gäller värmeöverföringsmedier. Vid användning av PCB i transformatorer och kondensatorer anses riskerna för spridning däre­mot normall vara små.

Med hänsyn lill de risker från miljöskyddssynpunkt som är förenade med användningen av PCB har naturvärdsverket föreslagit atl åtgärder snarast vidtas för all förbjuda import, tillverkning och försäljning av PCB eller av substanser, material och produkter som innehåller sädana ämnen. Möjlighet till dispens frän förbudet bör finnas. Vidare bör en­ligt verket föreskrifter meddelas beträffande destruktion och annan hantering av PCB-halligt material. Remissinstanserna har undantagslöst ansett all en reglering av användningen av PCB bör ske. Beträffande utformningen av en sådan reglering råder däremot delade meningar.

Enligt min mening är del myckel angelägel atl åtgärder vidtas för att motverka all PCB sprids i vår mUjö. Med slöd av mUjöskydds­lagen (1969: 387) kan visserligen utsläpp från industrier förhindras men i övrigl finns inga bestämmelser som möjliggör en effektiv kontroll av PCB och sådana produkter vari dessa ämnen ingår. Miljökontroll-utredningen arbetar f. n. med all utforma en lagstiftning med vars hjälp en reglering av användningen av PCB och andra miljöfarliga produk­ter skall kunna ske. I likhet med naturvårdsverket och flertalet remiss­instanser anser jag all problemet med PCB är så trängande alt miljö­kontroUulredningens förslag inte bör avvaktas. En reglering bör ske ulan dröjsmål för all så snart som möjligt motverka en skadlig utveck­ling. Naturvårdsverkets förslag innebär etl generellt förbud mol bl. a. import, tillverkning och försäljning av PCB och produkter i vilka PCB ingår, dock med möjlighet lill dispens i särskilda fall. Mot naturvårds­verkels förslag har riktats invändningar i olika avseenden. Sålunda framhåller giftnämnden all behovet av dispens inte nu kan överblickas. Andra remissinstanser, bl. a. kommerskollegium, hävdar alt natur­vårdsverkels förslag kommer all få menliga följder för vissa delar av vårt näringsliv, om det i hela sin vidd genomförs redan nu ulan över-gängstid.

Jag anser för egen del alt en reglering liUs vidare, i avvaktan på miljökonlrollutredningens förslag, bör la sikte på alt få kontroll över de från miljöskyddssynpunkt mest skadliga formerna av spridning av PCB. Giftnämndens förslag atl komplettera giflförordningen (1962: 702) och bekämpningsmedelsförordningen (1962: 703) med regler till skydd mol PCB kan jag inle ansluta mig till, eftersom dessa förordningars lill-lämpningsområden och allmänna syften är alltför begränsade för den nödvändiga kontrollen över PCB.

Med hänsyn lill det anförda vill jag föreslå all Kungl. Maj:l i en sär-

Prop. 1971:99

11

skild PCB-lag får bemyndigande all förbjuda eller föreskriva vUlkor för import, tillverkning, saluhållande eller hantering av PCB och andra varor, vars mUjöfarliga egenskaper betingas av alt de innehåller PCB. Sådana föreskrifter bör kunna ges under förutsättning alt del är av sär­skild betydelse från miljöskyddssynpunkt. Kungl. Maj:l bör också ges möjlighet all delegera frågor härom lill myndighet.

Som generaltuUstyrelsen förordar bör elt importförbud med hänsyn lill konlrollsvårigheterna i första hand begränsas lill PCB som ämnes­grupp. Denna ämnesgrupp tillverkas inle inom landet. All kontrollera huruvida PCB ingår som beståndsdel i importerade varor, t. ex. radio­apparater, bilar, plaslarliklar eller målade varor låter sig svårligen göra. Importförbudet för PCB som ämnesgrupp bör inte heller göras totalt. Del största användningsområdet för PCB är som elektriskt isolerande medium i transformatorer och s. k. kraftkondensalorer inom bl. a. el-kraflproduktionen och elkraftdislributionen. Eftersom ersättningsmedel f. n. lorde saknas och riskerna för spridning av PCB från sådana an­läggningar bedöms vara små, synes import av PCB för sådana ända­mål böra få fortsätta tills vidare. Som villkor för sådan import bör emellerlid särskilda hanleringsföreskrifler kunna meddelas som lar sikte på all motverka all PCB kommer ul i miljön, t. ex. vid olämplig de­struktion.

För all hindra spridning av varor, vars miljöfarliga egenskaper be­tingas av all PCB ingår i varorna, bör Kungl. Maj:l eUer myndighet som Kungl. Maj:l bestämmer ges bemyndigande atl förbjuda eller före­skriva villkor för tillverkning eller saluhållande av sädana varor. Be­myndigandet bör i första hand användas i fråga om varor som inne­håller höga haller PCB eller varor med lägre haller som har stor av­sättning. Vilka varor del här gäller har jag för avsikt all låta undersöka närmare. Klart är emellerlid alt del är vissa färger, tälningsmassa och hydrauloljor som är mest mUjöfarliga. Enligt Industriförbundet och Grossislförbundet behövs en övergångslid fram till den 1 januari 1973 innan etl eventuellt totalförbud för sådana varor införs. Det gäller här en avvägning mellan enskilda och allmänna intressen. Givetvis lalar all­männa miljöskyddsintressen för en så kort övergångslid som möjligt. För alt försäljning av sådana PCB-halliga varor övergångsvis skall få fortsätta bör i vart fall krävas all varorna förses med lydliga anvis­ningar om hur de skall hanteras, särskilt då oskadliggöras, sä atl PCB inte sprids i naturen. Kungl. Maj:l eller myndighet som Kungl. Maj:l bestämmer bör bl. a. med hänsyn härtUl ges bemyndigande atl före­skriva villkor för hantering. Med stöd av bemyndigandet bör föreskrif­ter även kunna meddelas för destruktion av sådana PCB-produkter som lämnat lUlverknings- och handelsleden.

Jag är inle nu beredd all la ställning lill vilka närmare åtgärder som bör vidtas eller vilken myndighet som bör utöva kontrollen. En när-

Prop. 1971. 99

12

mare utredning i fråga om de åtgärder som behövs bör verkställas av berörda myndigheter, dvs. naturvårdsverket, giftnämnden, kommers­kollegium och arbetarskyddsstyrelsen.

För all få kännedom om vilka förelag som importerar, tillverkar el­ler driver handel med PCB eller varor i vilka PCB ingår och dessutom vUka varor innehållande PCB som förs i marknaden bör Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer ges bemyndigande all ålägga importör, lUlverkare eller försäljare skyldighet all göra anmä­lan om sin rörelse hos kontrollmyndighet. Utan sådan kännedom sak­nas underlag för kontroUverksamhelen. Anmälningsskyldigheten bör främst omfatta vederbörandes namn och adress, tillverknings- eller im­portört, namn och beteckning på och avsedd användning av de produk­ter som skall saluföras samt vissa uppgifter om varornas sammansätt­ning.

I lagen bör vidare tas in dels vissa bestämmelser som syftar tUl att möjliggöra en effektiv kontroll över efterlevnaden av de föreslagna be­stämmelserna, dels ansvarsbestämmelser.

Den föreslagna lagstiftningen bör träda i krafl dagen efler den, då lagen enligl därå meddelad uppgift uikommit från trycket i Svensk för­fattningssamling.

Under åberopande av del anförda hemsläller jag alt Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

all   antaga   inom   jordbruksdepartementet   upprättat   förslag   lill PCB-lag.

Med bifall lill vad föredraganden sålunda med instäm­mande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen all till riksdagen skall avlåtas pro­position av den lydelse bUaga till della protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

MARCUS BOKTR. STHLM 1971    710234