Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1980/81:95 Regeringens proposition

1980/81:95

om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.,

beslutad den 19 februari 198L

Regeringen föreslär riksdagen all antaga de förslag som har upplagils i bifogade uldrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ELISABETH[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen skall bemyndiga regeringen att godkänna en uppgörelse som innebär att Stockholms läns landstingskommun (SLL) tar över huvudmannaskapet för karolinska sjukhuset (KS) från staten den 1 januari 1982.

Sjukhusels slällning som region- och undervisningssjukhus behålls. SLL ålar sig all fullgöra statens sjukvårdsätaganden gentemot Gotlands kommun och berörda landsfingskommuner inom Örebro regionsjukvårdsomräde enligt nu gällande avtal om regionsjukvård m. m. vid KS.

För KS kommer fr. o. m. är 1982 alt gälla samma regler som för'övriga kommunala undervisningssjukhus. Sjukhusets resurser skall således enligt läkarutbildningsavtal stå till förfogande för utbildningen och forskningen vid karolinska inslilulel.

Arbetstagare vid KS skall erbjudas anslällning hos SLL. SLL blir därmed arbetsgivare för personalen vid KS på samma sätt som för personalen vid andra sjukhus inom länet.

Sjukhusels mark, byggnader och utrusining överlämnas vederlagsfrill till SLL. Vidare sker bl. a. en fullständig och slullig reglering av samtliga ekonomiska mellanhavanden mellan staten och SLL som grundar sig på tidigare avtal och överenskommelser rörande KS. Samma regler för statlig invesleringsersättning som gäller för flertalet andra undervisningssjukhus i landel införs även för KS och Huddinge sjukhus.

I proposifionen föresläs också att riksdagen skall bemyndiga regeringen att ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följer av en överenskommelse som har träffats med företrädare för huvudmännen för de kommunala undervisningssjukhusen om fortsatt samarbete under år 1981 angående läkarutbildning och forskning.

Vidare föreslås att riksdagen för verksamheien vid KS under första hälften av budgetåret 1981/82 anvisar 74 milj. kr. för avlöningar till läkare och 374

1 Riksdagen 1980/81. 1 saml Nr 95

Prop.  1980/81:95

2

milj. kr. för driftkostnader samt 15 milj. kr. för utrustning och 22,5 milj. kr. för byggnadsinvesteringar.

För budgetåret 1981/82 föreslås vidare att riksdagen under femte huvudtiteln anvisar 835 milj. kr. för bidrag lill kommunala undervisnings­sjukhus, 1 milj. kr. för giflinformationscentralen och 20 milj. kr. för lån till SLL för vissa invesleringar.

Anslag för budgetårel 1981/82 föreslås anvisade under nionde huvudtiteln, som innebär att för ulbildning för vårdyrken anvisas ytterligare 9 375 000 kr. och för medicinska fakulteterna anvisas ytterligare 4 325 000 kr.

Lagen (1969:653) om vissa bidrag för värd vid KS föresläs upphöra alt gälla vid utgången av år 1981.

Prop.  1980/81:95

Utdrag PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1981-02-19

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wikslröm,[REDACTED_EFTERNAMN], Mogärd,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Burenslam[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN] och Wikslröm

Proposition om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

Statsråden[REDACTED_EFTERNAMN] och Wikslröm anmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokollen för social- resp. utbildningsdeparte­mentet.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] hemsläller att regeringen i en proposilion föreslär riksdagen att antaga de förslag som hon och statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] har lagt fram.

Regeringen ansluler sig lill föredragandenas överväganden och beslular all genom proposilion föreslå riksdagen alt antaga de förslag, som föredragandena har lagt fram.

Regeringen beslutar all de anföranden och förslag, som redovisas i underprotokollen, skall bifogas propositionen som bilagorna 1 och 2.

Prop.  1980/81:95

Bilaga

SOCIALDEPARTEMENTET

Utdrag PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1981-02-19

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till proposition om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

I prop. 1980/81:100 (bil. 8) har regeringen föreslagil riksdagen all, i avvaktan på särskild proposilion i ämnet, för budgetåret 1981/82 beräkna följande anslag, nämligen

lill Karolinska sjukhuset: Avlöningar lill läkare ett förslagsanslag av 134 175 000 kr.,

lill Karolinska sjukhuset: Driftkostnader ell förslagsanslag av 691 177 000 kr.,

lill Karolinska sjukhuset: Utrustning ett reservationsanslag av 22 milj. kr.,

till Karolinska sjukhuset: Byggnadsinvesteringar ell reservationsanslag av 13 milj. kr.

samt lill Bidrag lill kommunala undervisningssjukhus ett förslagsanslag av 530 milj. kr.

Jag anhåller alt nu få ta upp dessa anslagsfrågor. Jag tar emellertid försl upp frågan om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

1 Ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

Statens förhandlingsnämnd (SFN) har lämnal över protokoll, fört vid förhandlingar den 27 november 1980 mellan SFN och företrädare för Slockholms läns landstingskommun (SLL) om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m. Till nämnda protokoll är fogat följande sju bilagor.

1.

Avtal om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset.

2.

Avlal om överlåtelse av fast egendom i Solna.

3.

Protokoll om samarbele rörande läkarutbildning och forskning vid karolinska sjukhuset, m. m.

Prop. 1980/81:95

5

4.

Avlal om samarbele i vissa frågor berörande karolinska sjukhuset, m. m.

5.

Avtal om slutreglering av ekonomiska frågor avseende karolinska sjukhuset.

6.

Avlal om vissa övergängsanordningar i anledning av avtal om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset.

7.

Protokoll om tillägg lill förhandlingsprotokoll den 21 november 1980 om fortsatt samarbete angående läkarutbildning och forskning.

Vad som överenskommits gäller under förbehåll att det godkänns av regeringen och av Slockholms läns landsting genom beslut som vinner laga kraft.

SFN:s skrivelse, protokollen och avtalen bör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga 1.2.

Karolinska sjukhuset (KS) uppfördes omkring år 1940 av slalen i samarbele med dåvarande Slockholms stad och Slockholms läns landsting. Till en början fungerade KS också som ell rikssjukhus. I enlighel med 1960 års regionsjukvårdsreform (prop. 1960:159, SU 1960:189, rskr 1960:381) har riksplalserna vid KS avvecklats och KS inordnats i Storstockholms sjukvårds­organisation.

Dåvarande regionvårdsutredning (SOU 1958:26, s. 195) hade framhållit, all utomordentligt starka skäl talade för all landstingen och städerna ulanför landsting övertog största möjliga del av den offentliga sjukvården. Mot bl. a. denna bakgrund och med beaklande av då pågående överväganden om avveckling av det statliga huvudmannaskapet för mentalsjukvården och den öppna vården saml med hänsyn lill de organisatoriska fördelar som skulle vara förknippade med ett enhetligt huvudmannaskap ansåg dåvarande departementschefen i nämnda proposition (s. 133), att slarka skäl kunde åberopas för all överväga om staten för framtiden inte borde avhända sig huvudmannaskapet även för KS och akademiska sjukhuset i Uppsala.

SFN erhöll år 1965 i uppdrag att i samband med en översyn av gällande samarbelsavlal rörande KS även söka klarlägga villkoren för ett eventuellt kommunalt övertagande av KS.

I SFN:s skrivelse (bilaga 1.2) har bl. a. lämnats en redogörelse för utvecklingen sedan nämnda uppdrag lämnades. Vidare framgår av skrivelsen alt i mitten av 1950-talet endast drygt 40% av vårdplatserna vid KS disponerades för patienter från del nuvarande landstingsområdet. Utveck­lingen har lell lill alt numera ca 90 % av antalet vårddagar och ca 97 % av anlalel besök i öppen värd vid KS avser patienter frän SLL.

Efler regeringens bemyndigande den 1 september 1977 tillkallade dåvarande statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] en särskild utredare (KS-utredningen) med uppdrag att utreda huvudmannaskapet för KS och därmed sammanhängande frågor. KS-utredningen' överlämnade år 1979 sitl belänkande (Ds S 1979:6)

1 Dåvarande landshövdingen Carl G,[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop.  1980/81:95

6

Betingelser för överförande av huvudmannaskapet för karolinska sjukhuset lill Slockholms läns landstingskommun. Utredningen ansåg sammanfatt­ningsvis bl. a. alt de sjukvärdspolitiska och sjukvårdsorganisatoriska moti­ven för att inlemma KS i SLL:s sjukvårdsorganisation hade förstärkts under 1960- och 1970-talen. Utredningen fann inte heller några sakliga eller formella skäl som utgjorde hinder mol att huvudmannaskapet för KS överfördes lill SLL.

Uppgörelsen om karolinska sjukhuset (KS) innebär att KS behåller sin ställning som region- och undervisningssjukhus. Slockholms läns landstings­kommun (SLL) ålar sig alt fullgöra statens sjukvårdsåtaganden gentemot Gollands kommun och berörda landstingskommuner inom Örebro region­sjukvårdsområde enligt 1972 års avlal om regionsjukvård m. m, vid KS, Sedan riksdagen numera har tagit ställning lill prop. 1980/81:9 om region­sjukvården, kommer förhandlingar att las upp mellan berörda parter i fråga om uppgifter som anges i propositionen. Patienter från sjukvårdsområden som inle omfattas av regionsjukvårdsavtalel kommer även i fortsättningen att kunna få sjukvård vid KS inom ramen för gällande utomlänsavtal.

För KS kommer fr. o. m. år 1982 att gälla samma regler som för övriga kominunala undervisningssjukhus. Sjukhusets resurser skall sålunda enligl läkarulbildningsavtal slå lill förfogande för utbildningen oeh forskningen vid karolinska institutet. Avtalels innebörd är vidare att SLL inle ensidigl ulan medgivande från statsmakterna t. ex. kan lägga ner sjukhuset eller väsenlligl förändra dess karaktär och att KS - som lidigare nämnis - sålunda kommer att behålla sin ställning som region- och undervisningssjukhus. Statens ersättning till SLL för merkostnader för läkarutbildning och forskning vid bl. a. Huddinge sjukhus (HS), Södersjukhuset och Danderyds sjukhus uppgår för år 1981 lill ca 116 milj. kr. Till grund för förhandlingarna om vad som skall gälla enligl dessa avtal efler år 1981, då även KS omfattas av avtalen, skall ligga en höjning av della belopp till 200 milj, kr, i 1981 års kostnadsläge.

Sjukhusels mark, byggnader och utrusining överlämnas ulan vederlag till SLL, som lill följd av lidigare träffade överenskommelser har bidragit lill kostnader härför.

Arbetstagare inom den övertagna verksamheten skall erbjudas anställning hos SLL som vederbörande skäligen bör kunna godla. SLL blir i och med överlagandet arbetsgivare för personalen vid KS på samma säll som för personalen vid andra offentligt ägda sjukhus inom länel.

Uppgörelsen innebär bl. a. att en fullständig och slutlig reglering sker av samtliga de ekonomiska mellanhavanden mellan staten och SLL som grundar sig på tidigare avtal och överenskommelser rörande KS. De driftbidrag som SLL enligt 1975 års samarbetsavtal skall erlägga lill staten för åren 1979,1980och 1981 fastställs slutligt fill respektive 378,450och 500 milj. kr. De investeringsbidrag som SLL skall erlägga till staten enligt samarbets­avtalet fastställs slutligt fill 22 milj. kr. för år 1980 och fill 33 milj. kr. för år

Prop.  1980/81:95

7

1981. Vidare avstär staten från sina krav pä SLL belräffande återstående bidrag för invesleringar som enligl samarbetsavtalet har gjorts vid KS t. o. m. utgången av år 1981.

SLL skall under en sexärsperiod erhålla ell övergångsbidrag frän staten med sammanlagt 750 milj. kr. att utbetalas med 200 milj. kr. är 1982, 175 milj. kr. år 1983, 150 milj. kr. är 1984, 100 milj. kr. år 1985, 75 milj. kr. år 1986 och 50 milj. kr. är 1987. Angivna belopp skall räknas upp med hänsyn till vissa förändringar i nelloprisindex.

För all underlätla en upprustning av KS - i syfle att åstadkomma bl. a. en bättre patientmiljö och en bällre arbeismiljö för personalen - skall SLL från staten erhålla ell investeringslån på sammanlagl 100 milj. kr. att utbetalas med 20 milj. kr. per år under en femårsperiod fr. o. m. år 1982.

Samma regler för statlig invesleringsersättning som gäller vid andra kominunala undervisningssjukhus införs även för KS och Huddinge sjukhus (HS). För HS del upphör därvid en överenskommelse från år 1964 jämte ett tilläggsavtal från 1969 om sädan ersättning att gälla. Vidare slutregleras bl. a. en tidigare överenskommelse om investeringsersättning för vissa kostnader vid Södersjukhuset. I samband med denna slutreglering vad gäller bl. a. HS och Södersjukhuset utbetalar staten enligt uppgörelsen den 15 juni 1981 en särskild invesleringsersättning med 60 milj. kr. till SLL.

Belräffande de närmare detaljerna i uppgörelsen vill jag hänvisa dels lill min anmälan i det följande av anslagsfrågorna för budgetårel 1981/82, dels fill förhandlingsnämndens skrivelse med bilagor (bilaga 1.2).

För egen del vill jag vidare framhålla all ett överförande av huvudman­naskapet för karolinska sjukhuset (KS) fill Stockholms läns landsfingskom­mun (SLL) framstår som en naturlig följd av den utveckling till ett enhetligt landstingskommunalt huvudmannaskap för sjukvården inom den offentliga seklorn, som har ägt rum under de senasle decennierna. Denna utveckling har inneburit en successiv avveckling av statens historiskt betingade huvudmannaskap för delar av sjukvården. Jag hälsar därför med tillfreds­ställelse all en uppgörelse har träffats som innebär all SLL övertar huvudmannaskapet för KS den 1 januari 1982.

Jag delar också KS-utredningens uppfattning att de sjukvårdspolitiska och sjukvårdsorganisaloriska motiven lalar för att inordna KS i SLL:s sjukvärds-organisation . Självfallet har SLL det övergripande ansvaret för planering och utveckling av sjukvården i landstingsområdet inom vilket KS är med sina ca 1 500 vårdplatser del största sjukhuset. Det är också del mest högspeciali­serade sjukhuset. Sedan storlandstingets tillkomst har del under 1970-talel blivit alltmer uppenbart att en rationell sjukvårdsplanering har försvårats av det förhållandel att KS stått utanför landsfingels sjukvårdsorganisation.

Del förslag lill hälso- och sjukvärdsplan som utarbetats inom SLL bygger pä förutsättningen att KS överläs av SLL. Enligl planförslaget och fortsatta utredningar konsolideras sjukhusets roll samtidigt som en arbetsfördelning sker mellan KS och HS vad gäller den högspecialiserade vården. En sådan

Prop.  1980/81:95

8

fördelning ansluler enligl min uppfattning väl till vad som ullalades i samband med att statsmakterna slog fast att mer speciell utbildnings- och forskningsverksamhet i stockholmsområdet skall koncentreras lill KS oeh HS (jft prop. 1969:137 och prop. 1978/79:100 bil. 12 s. 554). Genom aU dessa två stora undervisningssjukhus med belydande forskningsresurser får samma huvudman underlättas givelvis den samlade planeringen av verksamhe­ten.

Mot den redovisade bakgrunden och mot bakgrund av vad jag i övrigl inhämtat om SLL:s sjukvårdsplanering är det enligt min uppfattning en nödvändig förutsättning för en effektivare planering, samordning och organisation av sjukvården inom Stockholms läns landstingsområde samt för ett ralionelll utnyttjande av existerande resurser att SLL övertar huvudman­naskapet för KS.

Efler samråd med chefen förulbildningsdepartementet vill jag framhålla att lill KS är förlagd en omfattande och intensiv forskningsverksamhet som vunnii internationell uppskattning. Del nära samarbetet mellan KS och karolinska institutet med dess gamla och väl utvecklade forskningstraditio­ner har hafl avgörande belydelse i detla sammanhang, Enligl regeringsbeslut den 29 november 1977 kan innehavare av professur vid karolinska institutet som tillika är innehavare av tjänst som överiäkare vid KS väljas till ledamot av Nobelförsamlingen, vilken kan jämställas med akademi med avseende pä ansvarel för utdelning av Nobelpriset i fysiologi eller medicin. Den nu träffade uppgörelsen innebär en garanti för en forlsall ändamålsenlig utveckling av den ulbildning och forskning som är förlagd lill KS och för alt nämnda samarbete kommer all bibehållas.

Genom samarbetet mellan karolinska inslilulel och KS har även KS namn förankrats i den velenskapliga världen. Namnet utgör därmed en lillgäng för SLL som sjukvårdshuvudman. SLL harockså förklarat att man alll framgent avser att bibehålla sjukhusets namn. Genom avtal mellan staten och SLL av samma lyp som finns för övriga undervisningssjukhus i landet garanteras all KS även i fortsättningen skall slå lill förfogande för utbildning och forskning. De principer som enligt bl. a. sjukvårdslagstiftningen och läkarutbildnings-avtalen gäller eller kommer all gälla för övriga kommunala undervisnings­sjukhus skall självfallet gälla ocksä för KS. Jag vill understryka alt jag förutsätter att de resurser, som man vid KS i framliden kommer all kunna förfoga över för medicinsk forskning och ulbildning, kommer all lolall sett bli av minsl samma omfattning som i dag.

Läkarutbildningsavtalen bygger på alt staten är huvudman för läkarutbild­ningen och den medicinska forskningen. Utvecklingen av dessa funktioner vid KS avgörs således av statsmakterna i första hand vid anvisande av anslagen till verksamheien vid karolinska inslilulel - bl. a, inrättande av lärar- och forskartjänster - saml lill forskningsråden. Genom föreliggande avlal upplåter huvudmannen KS för utbildning och forskning vid karolinska institutet. Vidare ålar SLL sig all vid KS tillhandahålla lokaler,utrustning

Prop.  1980/81:95

9

och andra basresurser för utbildning och forskning inom de kliniska ämnesområdena. Statens ersättning lill sjukvårdshuvudmännen för all de upplåter sina sjukhus för dessa funktioner grundas på statsmakternas beslul om omfallningen av ulbildning och forskning. Den ersättning som kommer att utgä från staten till SLL för SLL:s åtaganden har fastställts vid förhandlingarna med ulgångspunkl i nuvarande omfallning av ulbildning och forskning. Enligl min mening skall KS garanteras medel enligl läkarulbild­ningsavtal som svarar mot minsl de resurser som KS i dag, direki via statsbudgeten, förfogar över för medicinsk utbildning och forskning, dock med hänsyn lagen lill eventuella av staten beslutade förändringar av utbildningsdimensioneringen eller forskningsverksamheten. För beräkning av dessa medel bör redovisas ell underlag avseende den huvudsakliga inriktningen och omfatlningen av den verksamhei som medlen skall avse.

Samarbetet mellan karolinska inslilulel och KS är väl utvecklat. Läkar-ulbildningsavlalel. som skall gälla för KS fr. o. m. år 1982, innehåller samarbelsbeslämmelser. Sålunda kommer karolinska institutet all få utse representanter all närvara vid sammanträden såväl med hälso- och sjuk­vårdsnämnden som med den landsiingskommunala styrelse, under vilken KS kommer all lyda. Läkarulbildningsavtalen är i della avseende utformade som ramavtal med möjlighel för parterna all lokall utforma de samarbets­former man finner lämpligast. Jag förulsätler all samarbetet mellan SLL och karolinska institutet kommer all fördjupas ytterligare. SLL har förklarat att man avser all i ell samrädsorgan mellan KS och karolinska inslilulel - inför behandling i den landsiingskommunala styrelse under vilken KS kommer all lyda - komma all samråda i alla frågor som berör forskning och utbildning.

Ansvarel för den offentliga sjukvårdens anordnande åvilar de kommunala sjukvårdshuvudmännen. Gällande princip är all koslnaderna för denna sjukvårds anordnande skall fulll ut bestridas av de huvudmän, som enligl sjukvårdslagen är ansvariga för denna verksamhet. Denna princip har också utgjort utgångspunkten för förhandlingarna. Den hillillsvarande ordningen för SLL:s ersällning för värden vid KS, som har inneburit all SLL inle har läckt statens faktiska kostnader för sjukhusets vårdålaganden ål SLL, kan inle beslå för framliden. Den träffade uppgörelsen innebär att SLL svarar för landstingets sjukvårdskostnader på samma sätt som flertalet övriga huvud­män. Under en övergångsperiod om sex år erhåller SLL dock ell bidrag som innebär all SLL får möjlighel all successivt anpassa sjukvårdsorganisationen och den ekonomiska planeringen lill de nya förulsällningarna.

Under förhandlingarna har diskuterats även andra alternativ än ett ändrat huvudmannaskap för KS i syfle all åsiadkomma en bättre samordning av vårdresurserna inom SLL:s sjukvårdsområde. Jag anser att någol annat allernaliv än ett överförande av huvudmannaskapet lill SLL inte är realistiskt. De befogade kraven från SLL på ökal inflytande över verksam­heten vid KS kan inle förenas med ell forlsall statligt ansvar för denna

Prop.  1980/81:95

10

verksamhei. En konstruktion där staten skulle ha arbetsgivaransvar men inle kunna påverka de anställdas arbetssituation är otänkbar. Den skulle på ell olyckligl sätt inskränka inte bara statens ulan även de anställdas möjligheter all påverka arbetsförhållandena. Jag delar sålunda parternas uppfallning all den eftersträvade samordningen bäsl främjas genoin all SLL övertar huvudmannaskapet för KS.

Jag anser - efler all i denna fräga ha samrått med chefen för utbildningsdeparlemenlel - alt uppgörelsen bör godias för statens del. Regeringen bör således utverka riksdagens bemyndigande all godkänna uppgörelsen och ikläda slalen de ekonomiska förpliktelser som följer av del överlämnade protokollet med bilagor.

I den träffade uppgörelsen ingår överenskommelse bl. a. avseende sammansättningen av direktionen och lillsällning av tjänster under liden fram lill övertagandel. Dessa syfiar till all göra övergången smidig genom en successiv anpassning lill den nya huvudmannens organisation. Förhandlings­parterna har varit överens om all avtalet om vissa övergängsanordningar i anledning av uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för KS - som ulgör bilaga 6 lill förhandlingsprotokollet - skall tillämpas snarast möjligt.

KS-utredningen redovisar i sill belänkande att en karlläggning har utförts av en särskild arbetsgrupp belräffande löne- och anställningsvillkor för statsanställd respektive landstingsanslälld personal. Av kartläggningen framgår all avlöningsförmånernas slorlek varierar iudividuelll efter olika regler för slalsanställda respektive landstingsanställda alll efler vederböran­des ålder, anlal tjänsteår och andra förhållanden. På grund härav är det, enligt vad utredningen funnit, inte möjligl att ens för de grupper av anställda som karlläggningen avsåg med någon exakthet beräkna vad skillnaderna i förmåner betyder ekonomiskl. Ännu osäkrare blir dylika beräkningar beträffande andra tjänstekategorier.

Jag har stor förståelse för att personalen kan känna oro inför en sådan genomgripande organisatorisk förändring som del ändrade huvudmannaska­pet innebär. Jag vill därför fäsla uppmärksamheten på att de anställda vid KS enligt uppgörelsen skall erbjudas sådan anställning hos SLL som vederbö­rande skäligen bör kunna godla. Delta anser jag vara en personalpolitiskt viktig del i avtalet. Enligl vad jag inhämtat har SLL förklarat alt man är införstådd med all bereda dem som är anställda vid överlåtelseiillfället anställning på villkor som lolalt sett innebär ett bibehållande av nuvarande anställnings- och avlöningsförmåner. Jag anser all en beredningsgrupp bör bildas med företrädare för staten, SLL och berörda personalorganisationer för att kartlägga de personalpolitiska frågorna i syfte att bl. a. så långl möjligl underlälta kommande förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter om löne- och anställningsvillkor saml alt åsiadkomma en smidig överg.ing.

Som framgär av de handlingar som förhandlingsnämnden överlämnat (bilaga 1.2) är avsikten att den träffade uppgörelsen skall följas av förhandlingar  om  vissa  övriga  frågor  med  anledning  av  det  ändrade

Prop.  1980/81:95

11

huvudmannaskapet för KS. Om frågor därvid uppkommer som fordrar riksdagens ställningstagande avser jag all föreslå regeringen att återkomma lill riksdagen med förslag i dessa frågor.

Ett huvudmannaskifle av detta slag kräver givetvis ett flertal åigärder av övergängsnatur. I syfte alt säkerställa en smidig övergång avser jag - sedan avtalen godkänts av riksdagen och SLL - i enlighel med den träffade uppgörelsen föreslå regeringen alt ändra direktionens sammansättning så att flertalet ledamöter utses pä del sätt SLL bestämmer. Vidare underlättas övergången av att SLL kommer att ställa lokaler m. m. inom sjukhusområdet lill förfogande för vissa statliga verksamheter i första hand t. o. m. är 1984 och när del gäller slatens strälskyddsinslilui t. o. m. år 1997.

Till KS är ansluten en redovisningsgrupp som - förutom KS och byggnadskommittén för KS upprustning - omfattar även slatens bakteriolo­giska laboratorium och statens strälskyddsinslilui. Sisinämnda två myndig­heter mäste, sedan redovisningscenlralen och revisionskonlorel vid KS upphört, hänföras till någon annan redovisningsgrupp. Del ankommer på riksrevisionsverket att inom ramen för sin löpande uppföljning av den slalliga redovisnings- och revisionsorganisationen föreslå de förändringar som därvid behövs.

KS svarar f. n. för personal- och ekonomiadministrativ service ål giflinformationscentralen och styrelsen för vårdartjänst. Även dessa servi­cefrågor måsle lösas.

Del ankommer pä regeringen eller berörda myndigheter att besluta om de övergångsanordningar som kan bli akluella vid SLL:s övertagande av KS.

Jag vill i detla sammanhang erinra om all SFN år 1977 erhöll i uppdrag all förhandla om överförande av huvudmannaskapet för akademiska sjukhuset i Uppsala från staten lill Uppsala läns landstingskommun. Vid riksdagsbe­handlingen av prop, 1980,'81:9 om region,sjukvården har ell enigt socialul-skoll underslrukil angelägenheten av all man från statens sida verkar för att nämnda förhandlingsuppdrag genomförs skyndsamt (SoU 198(1/81:6. rskr 1980/81:123). För egen del finner jag också alt slarka skäl lalar för della,

2 Upprättat lagförslag

I samband med del ändrade huvudmannaskapet bör den nuvarande lagen (1969:653) om vissa bidrag för vård vid karolinska sjukhuset upphöra att gälla,

I enlighet med vad jag har anfört har del inom socialdepartementet upprättats förslag till lag om upphävande av lagen (1969:653) om vissa bidrag för vård vid karolinska sjukhuset (bilaga 1.1).

Prop.  1980/81:95

12

3 Anslagsfrågor

FEMTE HUVUDTITELN

G. Undervisningssjukhus m. m.

Gl. Karolinska sjukhuset: Avlöningar till läkare

1970/80

Ulgift

151922 279

1980/81

Anslag

134 175 000

1981/82

Förslag

74 000 000

Karolinska sjukhuset (KS) är regionsjukhus för stockholmsregionen och svarar för viss sjukvård inom storslockholmsområdel. Vid sjukhuset meddelas klinisk läkarutbildning samt bedrivs medicinsk forskning och forskarutbildning.

1980/81

Beräknad ändring

1981/82

Direktionen

Föredra­ganden

Personal Läkare

Anslag

227' 134 175 000

+              5 

-1- 2 267 000

- 60 175 000

' Härutöver  beräknas   medel   för  blockförordnanden   för  läkare   under  fortsatt vidareutbildning m, m.

Direktionen för karolinska sjukhuset

Direktionen avser alt i nära samarbele med förelrädare för Stockholms läns landstingskommun (SLL) påbörja en systematisk avveckling av viss öppen vård vid sjukhuset. Resultatet härav kan dock förväntas få en större omfallning försl under årel efler budgetåret 1981/82.

Den nya behandlingsbyggnaden Fl beräknas kunna tas i bruk successivt under år 1982.

Slatens förhandlingsnämnd och företrädare för SLL har den 23 maj 1980 träffat en överenskommelse angående barnsjukvården m. m. Direktionen har vid sina beräkningar utgått ifrån att SLL fr. o. m. årsskiftet 1981/82 övertar kostnadsansvaret för den barnkirurgiska verksamheten vid KS och all KS bemyndigas alt reducera den barnmedicinska verksamheten frän samma tidpunkt.

1. Löneomräkning m. m. -I- 8 148 000 kr.

Direktionen redovisar ell huvudförslag, som innebär en besparing under anslagen till läkarlöner och andra driftkostnader med lolalt ca 2 % av de pris-och löneomräknade anslagen. Därvid har besparingen under läkarlönean-

Prop. 1980/81:95

13

slaget kommil alt uppgä lill 4,8 % av del löneomräknade anslagel eller lill 6 830 000 kr. Härav sparas 3 150 000 kr. genom överflyttning av viss verksamhet vid barnklinikerna tillS:lGöranssjukhus den Ijanuari 1982. Vid en översyn av jourorganisalionen m. m. kan koslnaderna minskas med 2 992 000 kr. Slutligen kan viss reducering av allmäntjänslgöringen för läkare vid sjukhuset leda lill en besparing av 688 000 kr. Direktionen har ocksä räknat med att 10,7 milj. kr. förs över lill driftkostnadsanslaget.

2.

Direktionen har ulgält från regeringens bifall lill ett tidigare redovisat program, som innebär alt ca 5,2 milj. kr. kan sparas in. Förslagel inbegriper 28 läkartjänsteutbyten. Av dessa har regeringen hittills medgivit lio, i vissa fall genom inrättande av personliga tjänster. Av programmel kvarstår därefter förslag om att tolv överläkarljänsler tillkommer i utbyte mol tjänster som biträdande överläkare, nämligen för anestesi, neurokirurgi, plastikki­rurgi, allmän onkologi (två tjänster), patologi, dermatohistopatologi, rönlgendiagnostik, thoraxrönlgendiagnoslik, lungmedicin, ögonsjukdomar och öronsjukdomar. Vidare kvarstår ändring av sex avdelningsläkartjänsler lill tjänster som biträdande överläkare, nämligen inom verksamhetsområ­dena audiologi, mikrobiologi, neuroröntgendiagnostik, anestesi, ögonsjuk­domar och neurologi.

3.

Regeringen har för budgetårel 1980/81 medgivit att läkariöneanslaget får överskridas med 838 000 kr. och all en extra tjänst som biträdande överläkare får finnas inrättad vid kvinnokliniken med anledning av ökad verksamhet vid denna klinik. Direktionen räknar med all dessa särskilda resurser fär finnas kvar under budgetåret 1981/82.

4.

Professuren i socialmedicin vid karolinska institutet har varit förenad med tjänst som överläkare vid karolinska sjukhuset men blir förenad med dislriklsläkartjänst vid en vårdcentral. Medel om 187 160 kr. för överläkar-arvode, som därvid frigörs, föreslås avsättas för forskning inom socialmedi­cin vid sjukhuset.

5.

Direktionen föreslår ytterligare läkartjänsteutbyten, nämligen att två läkartjänster vid giflinformationscentralen förvandlas lill tjänst som överlä­kare i aneslesiologi resp. biträdande överläkare i aneslesiologi samt att en avdelningsläkartjänsl vid lungkliniken ändras lill tjänst som biträdande överläkare för invärlesmedicinsk allergologi. Kostnaderna avses finansieras genom motsvarande besparingar.

6.

Beslutad utbyggnad av sjukgymnastutbildningen föranleder all en tjänst som biträdande överläkare bör inrättas den 1 januari 1982 vid avdelningen för fysikalisk medicin och medicinsk rehabilitering. Vid avdelningen avses ocksä tillkomma en lärartjänst vid karolinska institutet, förenad med läkartjänst vid sjukhuset (-(- 175 891 kr.).

7.

Direktionen har lidigare inom ramen för tillgängliga medel bekostat en avdelningsläkartjänsl för invärlesmedicinsk allergologi vid lungkliniken. Då direktionen inle har möjlighel att göra delta fr. o. m. budgetåret 1980/81 föreslås  att   medel   beräknas  för  en  avdelningsläkartjänst  för  alt  den

Prop.  1980/81:95

14

allergologiska värden inte skall försämras (-f 248 490 kr.).

8.

Läkarstaben vid avdelningen för klinisk immunologi och blodverksam-hel behöver ökas med en avdelningsläkartjänst för att bl. a. givarnas blod skall kunna utnyttjas optimalt och avdelningen skall kunna följa med i utvecklingen (4- 248 490 kr.).

9.

Kliniken för alkoholsjukdomar behöver ge konsultationer till andra kliniker med anledning av den ökade utbredningen av alköholsjukdomarna. För verksamheten behöver kliniken en biträdande överläkare (-1- 276 046 kr.).

Remissyttrande

Socialstyrelsen tillstyrker inrättandet av tjänsten som biträdande överlä­kare för medicinsk rehabilitering och föreslagen arvodestjänst, som avses för utökad sjukgymnastutbildning. Vidare tillstyrks tjänsteutbylel lill tjänst som biträdande överläkare vid lungkliniken för internmedicinsk allergologi. Föreslagen avdelningsläkartjänsl för samma specialitet har socialstyrelsen tidigare medgivit. Tjänsten bör finansieras inom ramen för befintliga medel. Läkartjänsterna för klinisk immunologi och vid alkoholkliniken tillstyrks inle. Styrelsen lar inte ställning till övriga föreslagna läkartjänstekonverte-ringar.

Socialstyrelsen understryker vikten av alt primärvården lillförs egna forsknings- och utbildningsresurser. Del är angelägel att forsknings- oeh försöksverksamhet initieras och prioriteras med hänsyn till de frågeställning­ar som är relevanta för primärvården. Styrelsen anser att medlen svarande mol ett överläkararvode, som frigörs vid KS när professuren i socialmedicin förenas med dislriktsläkarljänsl, skall avsällas för forskning och utbildning inom primärvården men inte knytas lill sjukhuset. Verksamheten kan bedrivas i samarbele med socialmedicinska avdelningen vid sjukhuset, karolinska institutet och medicinska forskningsrådet.

Föredraganden

Jag vill erinra om vad jag tidigare anfört om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset (KS) den 1 januari 1982. Med anledning därav beräknar jag i det följande medel för endast första hälften av budgetåret 1981/82.

Kvinnokliniken vid KS har ruslats upp, vilket har möjliggjort viss ökad verksamhei. Regeringen har bl. a. medgivit för innevarande budgetår att en tjänst som biträdande överläkare får finnas inrättad vid kliniken. Jag räknar med all de särskilda resurserna vid kvinnokliniken skall fä finnas kvar även under första hälften av budgetåret 1981/82 (3).

Regeringen har den 15 januari 1981 medgivii att direktionen för KS inrättar en tjänst som biträdande överläkare i utbyte mol en avdelningslä­kartjänsl vid lungkliniken fr.o.m. den 1 februari 1981 lills vidare, under

Prop.  1980/81:95

15

förutsättning alt kostnaderna för Ijänsteulbytel ryms inom tillgängliga medel under delta anslag. Tjänsten är avsedd för invärlesmedicinsk allergologi (5).

Jag beräknar medel för särskilda läkarinsatser vid hudkliniken för viss läkarutbildning i avvaktan på att denna utbildning kan flyttas till Huddinge sjukhus, vilket kan ske lidigasl år 1982 (1).

Med hänsyn lill alt professuren i socialmedicin inte längre är förenad med överläkartjänsl vid KS räknar jag bort kosinaden för ett överläkararvode (4). Professuren är numera förenad med dislriktsläkarljänsl vid en vårdcentral i Sundbyberg (prop. 1977/78:177, SoU 1977/78:44, rskr 1977/78:380).

Jag har för koslnaderna för jour- och beredskapsljänslgöring beräknal 12,5 mili. kr. för första hälften av budgetåret 1981/82. Jag har därvid räknat med alt den av direktionen aviserade översynen av jourorganisationen skall kunna leda till att kostnaderna hålls inom denna ram (1).

Direktionen har föreslagil att 10,7 milj. kr. skall föras över från delta anslag till förslagsanslaget G2. Karolinska sjukhuset: Driftkostnader. Jag godtar all 2 850 000 kr. avseende första hälften av budgeläret 1981/82 förs över (1).

Vissa produktivitets- och rationaliseringsvinster bör vidare kunna göras under della anslag. Dessa vinster bör kunna uppgå lill drygl 1,5 milj. kr. under första hälften av budgetåret 1981/82.

Landstingsförbundels kongress är 1979 har beslulal rekommendera landstingen och medlemskommunerna all begränsa antalet nya läkartjänster under åren 1981-1982 för alt få bällre balans mellan läkartjänster och vidareutbildade läkare, att tillämpa viss tjänstgöringsvärdering för sökande lill allmänljänstgöringsljänster för att effektivisera vidareuibildningssysle-mel och att överse organisationen för jour oeh beredskap för att successivt reducera vikariebehovel.

Mol bakgrund av detla beslul om solidarisk läkarförsörjning har lands­tingsförbundet hemställt all regeringen ser till att de rekommenderade åtgärderna också tillämpas vid sjukvårdsinrättningar med slalligl huvudman­naskap. Jag har behandlal denna fråga vid min anmälan av anslaget till akademiska sjukhuset i Uppsala i prop. 1980/81:100 (bil. 8) och hänvisar härfill.

Jag vill erinra om att uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset m. m. innebäratt staten skall till SLL utbetala vad som ålerslår vid ulgången av år 1981 av del belopp om 448 milj, kr., som föreslås bli sammanlagl anvisat under della anslag och anslaget 02. Karolinska sjukhuset: Driftkostnader. Sådan utbetalning bör få ske med anlitande av dessa anslag.

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag en minskning av anslaeei med 60 175 000 kr. till 74 000 000 kr.

Prop.  1980/81:95

16

G2. Karolinska sjukhuset: Driftkostnader

1979/80

Ulgift

683 033 970

1980/81

Anslag

691 177 000

1981/82

Förslag

374 000 000

Frän  anslaget  täcks  driftkostnaderna  för  karolinska  sjukhuset  (KS) bortsett från lönekostnader m. m. för läkare.

1980/81

Beräknad ändring 1981/82

Direktionen

Föredra-

ganden

Personal

4 372

+ 113

- 12

A nstag

Lönekostnader och expenser

579 272 000

-1-

55 394 000

-268 661000

Sjukvård

900 000

+

54 000

432 000

Reseersättningar

155 000

-i-

51 000

75 000

därav utrikes resor

(22 000) (-H

12 000)

(-          11 000)

Lokalkostnader

103 388 000

-H

19 131 000

-   44 538 000

Automatisk databehandling

6 762 000

-t-

1 821 000

-     3 184 000

Hjälpmedelsverksamhet

700 000

-

287 000

691 177 000

+

76 451 000

-317 177 000

Inkomster vid sjukhuset.

som redovisas på

statsbudgetens inkomstsida;

Vårdavgifter

484 000 000    -I-   85 300 000     -199 350 000

Förvaltning (iv fasligheter

Driftstat för fastigheter som förvaltas av karolinska sjukhuset

Intäkter

Ersättning för lokaler

68 312 000    +     9 740 000     -   30 312 000

som upplåts till statsmyndigheter

Hyror och arrenden m. m,

6 500 000    -I-        500 000     -    3 000 000

för lokaler och mark­områden som upplåts till enskilda

Diverse intäkter

1 000

-

-

Summa inliikter

74 813 000

-1-

10 240 000

-  33 312 000

Koslnnder

Reparations- och underhålls-

22 000 000

-1-

8 000 000

-    9 900 000

kostnader m, m.

Hyres- och arrende-

2 160 000

+

100 000

-     1 030 000

kostnader m, m.

Avskrivnirigar enligt plan

4 055 000

-1-

575 000

-     1 740 000

Summa kostnader

28 215 000

-1-

8 675 000

-   12 670 000

Överskon att tillföras

46 598 000

-1-

i 565 000

-   20 642 000

statsbudgeten

Prop. 1980/81:95

17

Direktionen för karolinska sjukhuset

Enligt en överenskommelse med Stockholms läns landstingskommun om barnsjukvärden m. m. kommer den barnkirurgiska värden och delar av den barnmedicinska värden vid KS all överflyllas lill S:l Görans sjukhus.

Den nybyggda behandlingsbyggnaden Fl beräknas kunna las i bruk successivt under är 1982, Byggnaden kommer att innehålla en akutmottag­ning, som ersätter den nuvarande, en operationsavdelning för de kirurgiska och urologiska klinikerna och kvinnokliniken samt för akutoperation, en intensiwårdsavdelning med uppvakningsenhet, som ersätter den nuvarande, en utökad förlossningsavdelning, en steriliseringscenlral, som ersätter den nuvarande samt lokaler för personalomklädnad m. m. Samtliga dessa verksamheter får uiökade lokaler genom nybyggnaden. Till nybyggnaden erfordras i inledningsskedet ytterligare ca 90 tjänster.

Bortsett från barnklinikernas flyttning och tillkomsten av behandlings­byggnaden Fl utgår direktionen frän att sjukhusels verksamhei under budgetåret 1981/82 kommer att i allt väsentligt bedrivas i oförändrad omfallning.

1.

Pris- och löneomräkning m. m. -I- 73 925 000 kr., varav 45 853 000 kr. för löneomräkning, 10 920 000 kr. för prisomräkning för omkostnader samt 17 152 000 kr. för ökade lokalkostnader m. m.

2.

Direktionen redovisar ett huvudförslag som innebår en besparing under anslagen fill läkarlöner och andra driftkostnader med totalt ca 2 % av de pris- och löneomräknade anslagen. Besparingen under driftkostnadsan­slaget uppgår till 1,1 % av det löneomräknade anslaget eller till 8 584 (X}0 kr. Härav sparas 5 250 000 kr. genom överflyttning av viss verksamhet vid barnklinikerna till S;t Görans sjukhus den 1 januari 1982, sedan hänsyn också tagils lill utgiftsökningen i samband med att den nya behandlingsbyggnaden Fl beräknas kunna tas i bruk successivt med början under första kvartalet år 1982. Vidare kan 4,5 milj. kr. sparas vid en översyn av viss kostnadskrävande verksamhet, genomgång av klinikernas bemanning och rationalisering av vissa driftfunktioner. Genom reducerad öppen vård och viss minskning av reumatologisk sluten vård beräknas ytterligare 800 000 kr. kunna sparas. Direktionen framhåller att primärvården har kapacitet att avlasta sjukhuset viss öppen vård-i en inte oväsentlig omfattning. Viss försöksverksamhet vid kliniken för alkoholsjukdomar kommer all vid ingången av år 1981 finansieras pä annat sätt än från sjukhusets driflkostnadsanslag, vilket minskar utgiften under anslaget med omkring 438 000 kr. Enligt huvudför­slaget uppkommer dock vissa kostnadsökningar vid avdelningen för mikro­biologi och giftinformationscentralen m. m. samt på grund av behovel av bevakning under dagtid och av utökad nallpersonal m.m. Dessa kostnads­ökningar uppgår lill ca 2,4 milj. kr.

Ulöver nämnda totala besparing om nära 8,6 milj. kr. beräknar direkfionen ocksä att inkomsterna skall kunna öka med ca 2 875 000 kr.

2 Riksdagen 1980/81. I saml. Nr 95

Prop. 1980/81:95

18

genom förbättrad debitering för laboratorieserviee m. m. och ökat antal utomlänspatienter genom att viss ny teknik införs. Vidare har sjukhusets redovisningssystem utvecklats så att självkostnaden kan debiteras för regionsjukvård, vilket ökar inkomsterna med ca 10 milj. kr. åriigen.

I huvudalternativet ingår inrättande av 104 tjänster, varav merparten avser utökad personal lill den nya behandlingsbyggnaden Fl. Personaltillskottet medger bl. a. alt hälften av den nya intensivvårdsavddningen tas i bruk som en första etapp under ell år.

3.

Direktionen föreslår att ytterligare nio tjänster inrättas, nämligen två sjukgymnaster (halvtid) vid avdelningen för fysikalisk medicin och medicinsk rehabilitering, tvä kuratorer, två sjuksköterskor vid plastikkirurgiska kliniken, tvä avdelningsföresländare (natt) vid chefsläkarorganisalionen och en sjukhusfysiker (-1- 1 031 065 kr.).

4.

Direktionen föreslår att medel beräknas för ökad dialysverksamhet och för förstärkt reumatologisk vård i samband med att den slutna reumatolo­giska vården minskar (-1- 950 000 kr.).

5.

Direktionen har vid sina beräkningar ulgält frän att den ökade verksamheten vid sjukhusets kvinnoklinik, som medgivils av regeringen för budgetåret 1980/81, skall få fortsätta även under budgetåret 1981/82.

6.

För att sjukhusets skyddskläder skall kunna omfalla långbyxor i erforderlig omfattning behövs medel för den ökade tvältkostnaden (-1- 1 100 000 kr.).

7.

Automatisk databehandling bör användas i ökad utsträckning inom sjukvården. Sälunda bör t. ex. bevakning av blödarsjuka införas (-1- 350 000 kr.).

Förvaltning av fastigheter

I föreslaget belopp för lokalkostnader ingår 76 914 000 kr. säsom ersättning för sjukhusets lokaler. Ersättningen för lokaler som upplåts till statens strålskyddsinsfilul beräknas till 1138 000 kr. Dessa ersättningar redovisas under förvaltning av fastigheter som inkomst under posten Ersättning för lokaler som upplåts till statsmyndigheter.

Medelsbehovet för fasfighelsunderhåll m. m. som enligt direkfionen uppgår till 30 milj. kr. har framräknats bl. a. pä grundval av särskilda underhållsmodeller. För ombyggnads- och kompletteringsåtgärder bör enligt direktionen tas i anspråk 3 milj. kr. av beloppet för reparations- och underhållskostnader m. m.

Avskrivningarna beräknas med utgångspunkt frän beloppet för ärsavskriv-ningar för budgetåret 1980/81. Till detla belopp har lagls 1,25 % av värdet på de investeringar, som har fillkommit under budgetåret 1979/80. Driftperso­nal samt förbrukning av elektrisk energi och bränsle beräknas kosta 37,2 mUj. kr. för budgetåret 1981/82.

Prop. 1980/81:95

19

Föredraganden

Jag vill erinra om vad jag tidigare anfört om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset (KS) den 1 januari 1982. Med anledning därav beräknar jag i del följande medel för endast första hälften av budgetårel 1981/82.

Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77:116, SfU 1976/ 77:28, rskr 1976/77:297) godkände regeringen den 2 juni 1977 bl. a. avtal mellan direktionen för KS pä statens vägnar, Landstingens inköpscentral och aktieägarna i Een-Holmgren Ortopediska AB i Uppsala (bolagel) om förvärv av aktier i bolaget. Enligl 9 § avtalet övertog bolagel den 30 juni 1977 den ortopedtekniska hjälpmedelsverksamheten vid KS. Enligt 8 § samma avlal skulle bolagel överta och driva protesforskningslaboraloriel vid KS mot årliga bidrag av staten. Villkoren härför skulle regleras i särskilt avtal.

SFN har med skrivelse den 27 november 1980 underställt regeringen för prövning ett avtal som innebär att bolaget övertar verksamheien vid protesforskningslaboratoriet fr. o. m. den 1 juli 1981. Staten skall lämna ett årligt bidrag fill bolaget om 825 000 kr. enligl prisläget oklober månad 1980. Bidraget betalas ut kvartalsvis. Regeringen har den 15 januari 1981 godkänt avtalet.

Jag beräknar medel för bidraget för första hälften av budgetåret 1981/82 under anslagsposten Hjälpmedelsverksamhet under förevarande anslag. Riksdagen har nyligen gett regeringen till känna vad socialförsäkringsutskot­let anfört om en översyn som berör bl. a. forskning och utveckling avseende tekniska hjälpmedel för handikappade (SfU 1980/81:3, rskr 1980/81:8). I awaktan på resultatet av regeringens överväganden i anledning härav föreslår jag att medel för bidraget under andra hälften av nästa budgetår beräknas under förslagsanslaget Bidrag till kommunala undervisningssjuk­hus.

Kvinnokliniken har fått ökade resurser för att kunna utvidga sin verksamhet. Jag räknar med att de särskilda resurserna vid kliniken skall få finnas kvar även under första hälften av budgetåret 1981/82 (5).

Jag utgår i övrigl vid medelsberäkningen frän en i stort sett oförändrad verksamhet vid KS. Vissa produktivitets- och rationaliseringsvinster bör kunna göras. Jag beräknar dessa till drygt 7,6 milj. kr. för första hälften av budgetåret 1981/82 och tar hänsyn härtUl. I den män nya tjänster behövs vid sjukhuset får utrymme för dessa skapas genom rationaUseringar eller omprioriteringar.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] kommer vid sin anmälan senare denna dag att föreslå all karolinska institutet tillförs bl. a. 2 milj. kr. för övertagande den 1 juli 1981 frän KS av personal m.m. vid kvinnoklinikens forskningslaboratorium. Jag har beaktat detta vid min medelsberäkning under förevarande anslag för första hälften av budgetåret 1981/82.

Sjukhuset har vidtagit skärpta kontrollåtgärder för att hålla utgifterna inom medelsramen. Det är angeläget att sådana åigärder vidtas fortlöpande och utvidgas.

Prop. 1980/81:95

20

Vid sjukhuset förekommer öppen värd för patienter, som borde tas om hand i primärvården, vilken har kapacitet all avlasta sjukhuset denna värd i väsentlig omfattning. Jag vill underslryka vikten av att kraftfulla åtgärder vidtas för att styra över denna öppna värd lill primärvärden.

När del gäller fastighetsförvaltningen har jag tagit upp dels 3,5 milj. kr. under inläklsposten Hyror och arrenden m. m. för lokaler och markområ­den, som upplåts till enskilda, dels sammanlagt ca 13,2 milj. kr. för reparations- och underhållskostnader m. m. samt för hyres- och arrende-kostnader m. m. Under kostnadsposten Reparations-och underhållskostna­der m. m. ingår vissa medel för ombyggnad och komplettering. Jag vill erinra om att uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset m. m. innebär, altstalen skall lill SLL betala dels de intäkter, som överstiger 3,5 milj. kr., dels vad som återstår av beloppet 13,2 milj. kr. Sädan utbetalning bör ske med anlitande av förevarande anslag.

Som jag nämnt under anslaget Gl kan det bli aktuellt att från anslaget Gl och detta anslag betala ul lill SLL vad som återstår vid utgången av år 1981 av del belopp om 448 milj. kr., som föreslås bli sammanlagl anvisat under de två anslagen.

Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag en minskning av anslaget med sammanlagl 317 177 000 kr. lill 374 000 000 kr.

G3. Karolinska sjukhuset: Utrustning

Reservafion 11302 083

1979/80

Utgift

16 332 310

1980/81

Anslag

22 000 000

1981/82

Förslag

15 000 000

Under anslaget anvisas i huvudsak dels en allmän medelsram för nyinköp av utrusining till kliniker och avdelningar vid karolinska sjukhuset (KS), dels medel för anskaffning av utrustning i samband med särskilda byggnadsåt­gärder och liknande upprustning vid sjukhuset.

Direktionen för karolinska sjukhuset föreslår att 20,1 milj. kr. ställs lill förfogande för utrustning fill befintliga kliniker och avdelningar vid sjukhuset under budgetåret 1981/82. Inom denna ram anskaffas utrustning vars styckepris överstiger 14 000 kr. i 1980 års prisläge. Medlen avses komma att till slor del användas för ny laboralorieutmslning.

Byggnadskommittén för upprustning av karolinska sjukhuset föreslär all 23 milj. kr. beräknas för budgetåret 1981/82 enligt följande sammanställning för utrusining i samband med de byggnadsobjekl som kommitién skall ombesörja.

Kvinnokliniken, etapp I

1 500 000

Blodcentralen

38 000

Ny behandlingsbyggnad Fl

20 000 000

Kvinnokliniken, etapp 

II

500 000

Prop.  1980/81:95

21

Inflyttning av orlopedisk-kimrgiska

kliniken i huvudblocket

500 000

Mindre byggnadsobjekt

200 000

Övrig upprustning

3 500 000

Avgår

medelsreduktion

-1238 000

tillgängliga medel

- 2 000 000

Anslagsbehov

23 000 000

Beräkningen avser meddsålgången t. o. m. budgetårel 1981/82.

Föredraganden

Jag hänvisar fill vad jag lidigare har anförl om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset (KS) den 1 januari 1982 och beräknar i det följande medel för endast första hälften av budgetåret 1981/82.

Jag beräknar 7,5 milj. kr. för nyinköp av utrusining lill befintliga kliniker och avdelningar vid KS.

Byggnadskommittén har föreslagil att vissa medel beräknas för utrusining till sjukhuset i samband med den allmänna upprustningen. Jag beräknar 7,5 milj. kr. för detla ändamål. Jag har därvid lagit särskild hänsyn till behovel av utrustning fill den nya behandlingsbyggnaden Fl, som färdigställs under år 1982.

Uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för KS m. m. innebär att staten skall till Stockholms läns landstingskommun utbetala behållning under detla anslag vid utgången av år 1981. Sådan utbetalning bör ske med anlitande av detta anslag.

G4. Karolinska sjukhuset: Byggnadsinvesteringar

1979/80

Ulgift

45 986 359'       Reservafion   47 501414'

1980/81

Anslag

13 000 000

1981/82

Förslag

22 500 000

' Investeringsanslaget Utbyggande av karolinska sjukhuset.

Byggnadskommittén för upprustning av karolinska sjukhuset ansvarar för stomplaner, programmering och planering för sjukhusets upprustning samt för projektering, byggande och utrustning av objekt där uppdrag lämnats lill kommiltén. Byggnadskommittén har lio ledamöter varav fem utsetts bland de av Stockholms läns landstingskommun valda ledamöterna och supplean­terna i sjukhusets direktion.

Prop.  1980/81:95

22

Byggnadskotnmitlén för upprustning av karolinska sjukhuset

Byggnadskommittén föreslår att 52 milj. kr. anvisas för budgetåret 1981/82 i enlighel med följande sammanställning.

1.

Beslutade byggnadsförelag

2.

Övriga byggnadsåtgärder

3.

Reducering av medelsförbrukningen

4.

Avgår medelsreservalion den 1 juli 1981 Anslagsbehov

41 228 000 23 300 000

-

9 528 000

-

3 000 000 52 000 000

Investeringsvolymen blir härigenom 55 milj. kr. Inom byggnadskommit­tén har dock fråga uppkommil om en reducering av investeringsvolymen till en nivå som motsvarar en årlig kostnad för byggnadsinvesteringar under en femårsperiod om 45 milj. kr.

Byggnadskommittén slulredovisar fyra byggnadsobjekt, nämligen upp­rustning av ögonklinikens operationsavdelning, byggnadsåtgärder vid klini­ken för alkoholsjukdomar, Idefonistlokaler och upprustning av centralope-ralionsavdelningen, till en kostnad av sammanlagt 3 546 000 kr. Kommittén redovisar ocksä projekteringskostnader om 709 648 kr. för vissa byggnads­objekt, som inte har blivit utförda.

1. Medelsberäkningen för budgetåret 1981/82 för beslutade byggnadsfö­retag har skett enligt följande sammanställning (1 OOO-tal kr.) i prisläget den 1 april 1980.

Beräknad

Medelsför-

total-

brukning

kostnad

1981/82

Vissa färdigställda, ej slutredo-

visade objekt

57 006

1328

Uppmstning av kvinnokliniken.

etapp I (färdigställt)

33 185

2 000

Post- och banklokaler

3 250

500

Behandlingsbyggnad Fl

118 930

30 000

Hissar m.m.

5 580

1000

Reservkraft

9 340

600

Mindre upprustningsobjekt m.m.

16 200

5 000

I och 

II

Cyklotron för isotopdiagnostik

2 000

800

245 491

41228

Behandlingsbyggnaden Fl beräknas kunna tas i bruk under år 1982.

Den hittills genomförda upprustningen av karolinska sjukhuset (KS) har främst inriktats på de förslitna och otidsenliga lokalerna i huvudblocket, inom vilket det f. n. finns ca 750 vårdplatser. Av dessa har ca 500 platser

Prop.  1980/81:95

23

huvudsakligen i huvudblockets södra länga rustats upp. Om- och tillbyggna­den av byggnaderna Cl, C3 och C4 i huvudblockets norra länga, som ulgör den första etappen av kvinnoklinikens upprustning, slutfördes under vären 1980. Sjukhuset tillfördes därmed bl. a. ca 60 upprustade vårdplatser.

Överflyttningen till byggnad Fl av operations-, intensivvårds- och akutmottagningsverksamheten m. m. kommer alt friställa lokaler inom huvudblocket för den angelägna överflyttningen dit av den orlopedisk-kirurgiska verksamheten från f. d. Norrbackainstitutels byggnader. Målsätt­ningen är att den orlopedisk-kimrgiska kliniken skall fä sammanlagt ca 100 värdplatser i huvudblocket. Detla kommer alt kräva ytterligare omdisposi­lioner av verksamheterna i huvudblocket.

Tillkomsten av behandlingsbyggnaden Fl är även en förutsättning för att kvinnoklinikens upprustning skall kunna fullföljas. Andra etappen av upprustningen av kvinnokliniken planeras bli påbörjad omedelbart efler det att behandlingsbyggnaden Fl färdigställts. Kvinnokliniken kommer efter upprustningen att omfatta ca 180 vårdplatser.

2. Byggnadskommittén föreslär att 23,3 milj. kr. får disponeras under budgetåret 1981/82 för övriga byggnadsåtgärder enligt följande översiktliga sammanställning (1000-tal kr.).

Beräknad        Medelsför-

total-

brukning

kostnad

1981/82

Upprustning av radiumhemmets bygg­nader med sammanhängande evaku-ringsåtgärder

Upprustning av kvinnokliniken, etapp 

II, 

samt därmed sammanhängande följdinvesteringar

Etappvis inflyttning av ortopedisk-kirurgiska kliniken i huvudblockel samt följdinvesteringar

Upprustning av sjukhusets labora-lorielokaler

Övriga objekt

90 500

26 100

27 300

97 000 304 700

5 500

4 500

1700

800 10 800

545 600

23 300

Överenskommelse har träffats mellan statens förhandlingsnämnd och Slockholms läns landsting om att verksamheterna vid KS inom barnkirurgi, barnmedicin samt barn- och ungdomspsykiatri skall samordnas med molsva­rande verksamheter vid S:t Görans sjukhus. Kvar vid KS skall finnas en neonatalvårdavdelning om 15-20 vårdplatser, viss högspecialiserad barn-medicinsk sluten vård om 15-20 vårdplatser saml öppen värd om ca 6 000 besök/år.

Prop.  1980/81:95

24

Merparten av lokalerna i barnklinikernas byggnader (Q1-Q3) kommer all lomslällas med anledning av barnsjukvårdens omorganisation. Byggnads­kommittén har funnit att byggnaderna är väl lämpade som evakueringslo­kaler efter en ombyggnad. Evakueringslokaler kan även anordnas i f. d. Norrbackainstitutels byggnader, sedan den ortopedisk-kirurgiska klinikens verksamhet överförts till sjukhusets huvudblock.

Byggnadskommittén anser att del är nödvändigt att en del andra mindre omfattande ätgärder vidtas samlidigl för att sjukvårdsdriften skall kunna upprätthållas pä ett acceptabelt sätt i övriga delar av sjukhuset. Byggnads­kommittén föreslär att arbeten inom en kostnadsram av 800 000 kr. får utföras utan att regeringen lämnar särskilt projekterings- och byggnadsupp­drag för arbelena.

Byggnadskommittén fär av tillgängliga medel under förevarande reserva­tionsanslag förskottsvis disponera medel för administration m. m. Kommit­tén anser sig behöva disponera 5 milj. kr. för ändamålet.

Föredraganden

Jag hänvisar till vad jag tidigare har anfört om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset (KS) den 1 januari 1982 och beräknar i det följande medel för endast första hälften av budgetåret 1981/82.

Stockholms läns landstingskommun (SLL) har i remissyttrande uttalat sig för ett fullföljande av upprustningen av radiumhemmet, den andra etappen av upprustningen av kvinnokliniken och inflyttningen av ortopedisk-kirurgiska kliniken i huvudblocket m. m. Vidare bör en ny laboratoriebygg­nad (L7) för klinisk kemi m. m. lidigardäggas. SLL förordar en kostnadsram om 50 milj. kr. per år för byggnadsåtgärder.

I likhet med SLL räknar jag med en byggnadsverksamhet som svarar mot 50 milj. kr. under nästa budgetår.

Regeringen har den 4 september 1980 uppdragit åt byggnadskommittén för upprustning av karolinska sjukhuset att - sedan byggnadsförelaget godkänts av SLL enligt samarbetsavtalet - anordna lokaler för endokrino-logiska forskningslaboratoriet i byggnad LI vid sjukhuset inom en kostnads­ram av 5,5 milj. kr. i prislägel den 1 april 1979. Byggnadskommittén har även fåll i uppdrag all uppföra en maskinhall för cyklotron m.m. inom ramen för 1,8 milj. kr. i samma prisläge.

Regeringen har fidigare lämnal projekteringsuppdrag för en första etapp av upprustning av radiumhemmets byggnad. Regeringen har emellertid den 20 september 1979 ändrat delta uppdrag och i stället uppdragit äl byggnadskommittén att projektera en fullständig om- och tillbyggnad för onkologi m. m. fill huvudhandlingar.

Medel för administration och vissa ulredningar m. m. bör få disponeras förskottsvis från tillgängliga medel under anslaget för att sedan slutligt redovisas i koslnaderna för de olika byggnadsåtgärderna.

Prop. 1980/81:95

25

Byggnadskommittén slulredovisar fyra byggnadsobjekl till en samman­lagd kostnad av 3 646 000 kr. Kommitién slulredovisar också vissa projek­teringskostnader om 709 648 kr. Jag godtar slutredovisningen.

Staten skall enligl uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för KS till SLL betala ut behållningen vid utgången av år 1981 under detta anslag. Anslaget bör få anlitas för ändamålet.

Behållningen vid ingången av budgetårel 1981/82 beräknar jag lill ca 2,5 milj. kr. Med hänsyn härfill beräknar jag medelsbehovet för första hälften av budgetårel 1981/82 fill 22,5 milj. kr.

Jag förordar att medel för budgetåret 1981/82 anvisas enligt följande investeringsplan och anslagsberäkning.

Investeringsplan (I OOO-tal kr.)

Byggnadsobjekt

Kostnadsram

Medelsförbrukning

Faktisk      Beräknad för 1. o. m.

Bygg-        Färdig-

slart

släll.

år/mån      år/män

79-04-01    80-04-01    80-06-30    1980/81      1981/82'

1.

Ej slulredovisade objekt, fär­digställda före 79-07-01

2.

Post- och banklokaler m. m.

3.

Behandlingsbyggnad (Fl)

4.

Upprustning av hissar m. m, etapp I

5.

Reservkraftanläggning m. m.

6.

Cyklolron för isotopdiagnos-tisk verksamhet

7.

Endokrinologiskt forskningsla­boratorium (LI)

8.

Tillkommande objekt m. m.

9.

Reducering av medelsförbruk­ning

Summa

88 541

90 191

75 973

9 294

1664

2 960

3 250

452

2 000

250

80-01

80-12

109 400

118 930

33 346

30 000

15 000

78-11

82-06

5 100

5 580

1 366

2 500

500

80-01

81-12

8 900

9 340

6 380

2 000

300

79-10

80-12

1800

2 000

-

1000

400

80-08

81-05

5 500

6100

_

500

1500

80-10

83-01

-

2

-

12 400

10 150

-

-

-

-1693

-4 764

222 201

235 391

117 517

58 001

25 000

' Avser första hälften av budgetåret 1981/82.

2 Nya kostnadsramar intill ett sammanlagt belopp av 100 milj. kr. för budgeläret 1980/81 och (förslag) 35 milj, kr, för budgetåret 1981/82 får töras upp efler beslul av regeringen. Medel är också beräknade för förskolt för projektering m. m.

Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr.).

Medelslillgäng

Beräknad medelsförbrukning

Behållning 1980-07-01

47 501

Anslag för 1980/81

13 000

Anslag för 1981/82 (förslag)

22 500

Summa

83 001

1980/81 1981/82

58 001 25 000'

83 001

Avser första hälften av budgetåret 1981/82.

Prop. 1980/81:95

26

G9. Bidrag till kommunala undervisningssjukhus

1979/80

Utgift

503 346 597

1980/81

Anslag

530 000 000

1981/82

Förslag

835 000 000

Från anslaget utgär ersättning lill vissa kommunala sjukvårdshuvudmän enligl avtal om läkarutbildning och forskning vid kommunala undervisnings­sjukhus samt enligt avtal om anordnande m. m. vid dessa sjukhus av lokaler för statlig verksamhet.

Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1977/78:3, SoU 1977/78:8, rskr 1977/78:27) godkändes sammanlagt älta avlal om läkarutbildning och forskning under åren 1977 och 1978 (LUA 77), nämligen i Stockholms län, vid Ulleråkers sjukhus i Uppsala, i Linköping, i Malmö, i[REDACTED_EFTERNAMN], i Göleborg, vid S:t Jörgens sjukhus i Göteborg och i Umeå.

Överenskommelser har träffats om fortsatt samarbete mellan staten och berörda sjukvårdshuvudmän om läkarutbildning och forskning under åren 1979-1980 (prop. 1978/79:107, SoU 1978/79:34, rskr 1978/79:300 och prop. 1979/80:37, SoU 1979/80:15, rskr 1979/80:75), vilka har godkänts av regeringen den 12 juni 1980. Driftersättningsbeloppen innefaltar bl. a. ersättning till Malmöhus läns landsfingskommun för vissa resurser för utbildning av sjukgymnaster och logopeder.

Med Slockholms läns landstingskommun (SLL) har träffats en tilläggs-överenskommelse avseende resurser för medicinsk näringslära vid Huddinge sjukhus (HS) och logopedutbildning - f. n. lill huvuddelen förlagd lill HS -och vissa omdisposilioner i läkarutbildningsorganisalionen i Stockholm (prop. 1979/80:154, SoU 1979/80:41, rskr 1979/80:339).

Vissa överenskommelser om slallig investeringsersälining har träffats på grundval av LUA 77.

Ulöver drift- och investeringsersättningar enligt LUA 77 utgär från anslaget också dels vissa ersättningar med anledning av utbildning av sjukgymnaster i Stockholm,[REDACTED_EFTERNAMN] och Malmö, dels bidrag enligt avlal med Uppsala läns landstingskommun om anordnande av forskning och utbildning i geriatrik vid Kungsgärdels sjukhus i Uppsala (prop. 1966:1 bil. 10, s. 409, SU 1966:8, rskr 1966:8 och prop. 1977/78:100, SoU 1977/78:25, rskr 1977/78:188), dels bidrag lill viss dispensärverksamhel vid karolinska sjukhuset (prop. 1946:101).

Från anslaget utgår även ersättningar för kostnader för byggnadsarbeten inom sådana lokaler i sjukhusbyggnader som enligl särskilda avlal upplåtits för statlig verksamhet. Detta gäller

a)

lokaler för institutionen för medicinsk leknik vid universitetet i Linköping,

b)

lokaler för statens rätlskemiska laboratorium i Linköping,

c)

lokaler för statens rättsläkarstationer i Linköping,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå,

Prop. 1980/81:95

27

d) vissa lokaler inom mikrobiologibyggnaderna i[REDACTED_EFTERNAMN] och Göleborg,

e)    lokaler för odontologisk verksamhet samt för mikrobiologi och farma-

kologi m. m. vid universitetet i Umeå.

Från anslagel skall ocksä betalas ifrågakommande invesleringsersältning-ar fill anordnande och utrustning av lokaler för statens rätlspsykiatriska kUnik i Umeå (prop. 1974:93).

Nämnden för imdervisningssjukhusens utbyggande (NUU)

Invesieringsersättningar enligl läkarutbildningsavtalen har under de senas­te fem budgetåren betalts ut med sammanlagt ca 360 milj. kr. Av detta belopp avser ca 25 milj. kr. sådana lokaler i sjukhusbyggnader som upplåtits för statlig verksamhet.

Huvuddelen av lokalerna för den odonlologiska utbildnings- och forsk­ningsverksamheten vid universitetet i Umeå samt för tandvård i anslutning till denna verksamhei ligger inom området för regionsjukhuset i Umeå. De lokaler som avser barntandvård och därtill ansluten utbildning och forskning i pedodonti och ortodonli ligger dock fillsammans med vissa av landstings­kommunens mottagningar för barntandvård i lokaler i Umeå centrum. Planeringen har sedan hösten 1978 inriktats pä att flytta över sistnämnda verksamhei fill nya lokaler inom sjukhusområdet.

En överenskommelse har träffats mellan staten och Västerbottens läns landsfingskommun, som innebär att planeringen av lokaler och utrustning inriktas pä att göra det möjligt att fr. o. m. höstterminen 1981 öka antalet nybörjarplatser pä landläkarlinjen från 60 till 100 per år i Umeå. Behovet av utökade lokaler skall fillgodoses inom en av landsfinget planerad nybyggnad på sjukhusområdet (prop. 1979/80:148, SoU 1979/80:43, UbU 1979/80:35, rskr 1979/80:387 och 1979/80:388).

För nästa budgetår beaktar NUU medelsbehovet för bl. a. projektering och påbörjande av nämnda nybyggnad. Vidare beräknar NUU medel för bl. a. fasl installerad tandvårdsutrustning till de ca 30 nya behandlingsplal-ser, som ställs i ordning genom pågående ombyggnad, och för utbyte av sådan utrustning inom befintliga lokaler. NUU avser att senare återkomma med närmare redovisning och bättre kostnadsunderlag.

Med beaktande även av investeringskostnaderna avseende tandläkarut­bildningen i Umeå och med utgångspunkt i nuvarande kostnadsläge räknar NUU med att investeringsersätlningarna kommer alt uppgå till ca 90 milj. kr. under budgetårel 1981/82.

Slatens förhandlingsnämnd (SFN)

SFN har underställt regeringen för prövning vad som överenskommits enligt följande sju förhandlingsprotokoll, upprätlade mellan SFN och förelrädare för

Prop. 1980/81:95

28

1-3. Malmöhus och Västerbottens läns landstingskommuner samt Göle­borgs kommun angående tillägg lill förhandlingsprotokoll den 6 juni 1979 om fortsatt samarbele angående läkarutbildning och forskning, m. m.,

4.

Malmö kommun om vissa frågor rörande en professur i långvårdsmedi­cin,

5.

Göteborgs kommun om vissa frågor rörande en professur i långvårds­medicin, m. m.,

6.

huvudmännen för kommunala undervisningssjukhus om fortsall sam­arbele angående läkarutbildning och forskning

saml - såsom en del av uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset -

7.    Stockholms läns landstingskommun (SLL) om lillägg lill det under

punkten 6 upplagna protokollet.

De tre första protokollen (1-3) innefattar en ändrad avtalsreglering från och med den 1 oktober 1980 för icke klinisk mikrobiologi i[REDACTED_EFTERNAMN]. Umeå och Göleborg m. m. som innebär alt dessa huvudmäns åtaganden enligt läkarulbildningsavtalen (LUA) all tillhandahålla vissa resurser för utbild­ning och forskning skall- med undantag för forskningsuirustniiig-gälla även dels de icke kliniska delarna av verksamheien inom bakteriologibyggnaden vid lasarettet i[REDACTED_EFTERNAMN], dels den utbildnings- och forskningsverksamhet vid lasarettet i Umeå som är knuten till professurer inom ämnesområdena mikrobiologi, medicinsk mikrobiologi, oral mikrobiologi, oral patologi, immunologi, medicinsk genelik. farmakologi och hygien, dels ock den utbildnings- och forskningsverksamhet vid universilelel i Göleborg, som är knulen lill professurer inom ämnesområdena allmän bakteriologi, medicinsk mikrobiologi och oral mikrobiologi. Med anledning härav ökas driftersält-ningarna för är 1980 enligl LUA 77[REDACTED_EFTERNAMN] med 275 000 kr,, enligt LUA 77 Umeå med 1 000 000 kr. och enligl LUA 77 Göteborg med 500 000 kr. De angivna beloppen avser ersättning enligt de nya reglerna för sista kvartalet 1980, För tiden t. o. m. utgången av september 1980 betalar staten ersällning för lokalerna enligt lidigare gällande upplålelseavial. Slallig invesleringser­sättning för byggnadsarbeten och anskaffning av utrusining av nyssnämnt slag skall ulgä lill sjukvårdshuvudmännen enligt gällande investeringsöver­enskommelser.

Del Iredje protokollet (3) innehåller också att parterna enas om avtal om logopedutbildning i Göteborg. För den grundläggande högskoleutbildningen i logopedi på logopedlinjen vid universitetet i Göteborg samt för forskning, inklusive forskarutbildning, skall kommunen tillhandahålla resurser med motsvarande lillämpning av LUA 77 Göteborg. Utöver slallig inveslerings­ersättning enligt gällande investeringsöverenskommelse skall utgå en sär­skild statlig invesleringsersättning med ett belopp av 600 000 kr. för anordnande av vissa lokaler för utbildningen vid Sahlgrenska sjukhuset m. m. Nämnda ökning av driftersättningen för år 1980 har bestämts även med hänsyn till logopedutbildningen.

Prop.  1980/81:95

29

Protokollet från överläggningarna med Malmö kommun om professuren i långvårdsmedicin (4) innehåller att parterna är ense om att den av riksdagen är 1980 beslutade tjänsten som professor i långvårdsmedicin vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] skall förenas med överläkartjänsl inom verksamhetsområdet läng-vårdsmedicin vid Malmö allmänna sjukhus. Den skall knytas lill långtids­sjukvårdens länsfunktion och förankras även inom primärvården. 1 avvaktan på att vissa lokaler kan slällas till förfogande inom områdel för nämnda sjukhus skall emellertid huvuddelen av den fill professuren knutna sjuk­värds-, utbildnings- och forskningsverksamheten förläggas till lokaler inom området för Värnhems sjukhus.

Huvuddelen av den sjukvårds-, utbildnings- och forskningsverksamhet, som är knuten lill professuren i längvårdsmedicin, särskilt geriatrik, vid universitetet i Göteborg, har förlagts till området för Vasa sjukhus. Enligt protokollet från förhandlingarna med Göteborgs kommun om denna professur (5) är parterna ense om att nämnda förläggning är provisorisk i avvaktan på att lokaler för bl. a. en längvårdsmedicinsk utredningsenhet kan slällas lill förfogande inom området för Sahlgrenska sjukhuset. Slalen avstår ocksä slutligt från vissa krav pä återbetalning av utgiven invesleringsersätt­ning.

Protokollet från förhandlingar mellan SFN och företrädare för huvudmän­

nen för kommunala undervisningssjukhus om fortsalt samarbele angående

läkarutbildning och forskning (6) innebär att LUA 77 m. m. förlängs att gälla

även under är 1981. Statlig driftersältning skall enligt protokollet ulgä med

sammanlagl 490 milj. kr. för är 1981 med följande fördelning.

Stockholms läns landstingskommun

113 710000

Uppsala läns landstingskommun

3 565 000

Östergötlands läns landstingskommun

46 515 000

Malmöhus läns landstingskommun

79 480 000

Göteborgs och Bohus läns landstingskommun

2 950 000

Västerbollens läns landstingskommun

59 525 000

Malmö kommun

50 005 000

Göleborgs kommun

134 250 000

Om kostnaderna för år 1981 överstiger kostnaderna för år 1980 med mer än 7,5 %, äger huvudmännen gemensamt påyrka förhandlingar om höjning av angivna belopp.

Det av SFN med SLL upprättade protokollet om lillägg lill nyssnämnda förlängningsprolokoll (7) ingär i uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset (bilaga 1.2). Enligt detla tilläggsprotokoll skall för är 1981 lill SLL ulgå ytterligare driftersältning med 2,5 milj. kr. till följd av bl. a. att parterna träffat överenskommelse om att SLL:s åtaganden enligt LUA 77 Slockholm skall omfatta förutom medicinsk näringslära även viss odontologisk verksamhet vid Huddinge sjukhus (HS) enligl samma regler som tagits in i de tidigare redovisade tilläggsprotokollen för Göleborg och

Prop.  1980/81:95

30

Umeå beträffande mikrobiologi m. m. Vidare har beaktats vissa kostnader som föranleds av att en professur i socialmedicin placerats vid en vårdcentral i Sundbyberg.

Tilläggsprotokollel med SLL innebär därjämte bl, a, alt slallig invesle­ringsersättning för byggnads-och utrustningskostnader vid HS fr. o. m.den 1 januari 1981 skall utgå efter samma regler som gäller för andra kommunala undervisningssjukhus i landet. Såsom slutreglering skall före den ISjuni 1981 betalas ul en särskild invesleringsersättning med 60 milj, kr.

Samma regler som för övriga kommunala undervisningssjukhus i fråga om såväl investerings- som driftersätlningar skall gälla också för KS fr. o. m. den 1 januari 1982. Driftersältningen till SLL efter inordnande av KS i LU A-systemet har i uppgörelsen tagits upp lill 200 milj. kr. för helt är i 1981 års kostnadsläge, vilket belopp skall jämföras med ca 116 milj. kr. som enligt de tidigare redovisade protokollen (6 och 7) skall utgå lill SLL för 1981. I beloppet 200 milj. kr. ingär också ersällning för åtaganden enligt LUA 77 Stockholm vad gäller vissa icke kliniska ämnesområden vid KS och i fräga om den kliniska delen av den av staten i Stockholm bedrivna sjukgymnastut­bildningen. Vad som överenskommits i denna del av KS-uppgörelsen skall läggas till grund för förhandlingar mellan staten och berörda sjukvårdshu­vudmän om vad som skall gälla enligl LUA för fiden efler den 31 december 1981.

Föredraganden

Statens förhandlingsnämnd (SFN) har lämnal över ett antal överenskom­melser, som har intagits i sju protokoll. Överenskommelserna om tillägg till förhandlingsprotokollet den 6 juni 1979 om fortsatt samarbete angående läkarutbildning och forskning (1-3) samt om vissa frågor om professurer i långvårdsmedicin, m. m. (45) utgör sådana smärre lillägg och förändringar som regeringen äger godkänna för slatens räkning. Regeringen har den 15 januari 1981 godkänt tilläggen till förhandlingsprotokollet i vad avser ändrad avtalsreglering för icke klinisk mikrobiologi i[REDACTED_EFTERNAMN] och Umeå m. m.

Överenskommelsen i protokollet om ytterligare förlängning av LUA 77 alt gälla t.o.m. år 1981 (6) innebär alt statlig driftersättning för nämnda år skall utgä till vederbörande sjukvårdshuvudmän med sammanlagt 490 milj. kr. Jag föreslår att regeringen utverkar riksdagens bemyndigande att ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följer av överenskommelsen.

Den med SLL träffade överenskommelsen om tillägg lill nyssnämnda protokoll (7) ingär som en del i uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för KS men hör liksom vissa andra delar av uppgörelsen anslagsmässigt hemma i detla sammanhang. Enligt tilläggsprotokollet skall för år 1981 utgä ytterligare driftersältning till SLL med 2,5 milj. kr. KS-uppgörelsen innebär vidare att driftersältningen till SLL fr. o. m. den 1 januari 1982 skall höjas med ca 84 milj. kr. för hell år. Jag räknar därför med att yllerligare 42 milj.

Prop.  1980/81:95

31

kr. erfordras under budgetåret 1981/82.

I prop. 1979/80:154 redovisades en överenskommelse med SLL som bl. a. innebar vissa omdisposilioner i läkarutbildningsorganisalionen i Slockholm. Ändringarna sammanhängde bl. a. med förändringar inom barnsjukvärden som SLL planerade. Jag nämnde i samband därmed (prop. 1979/80:154 s. 6) all överläggningar pågick mellan SFN och företrädare för SLL saml att dessa överläggningar kunde komma att resultera i all parterna enades om alt viss barnsjukvärd fills vidare skulle föras över från KS till S:T Görans sjukhus. Jag framhöll därvid, att det ankommer på regeringen all godkänna en uppgörelse om utgångspunkterna för planeringen av barnsjukvården inom Siockholmsområdet. SFN har den 29 maj 1980 för regeringens prövning överiämnal en överenskommelse med SLL i frägan.

Nämnden för undervisningssjukhusens utbyggande (NUU) har räknat med att invesieringsersättningar kommer att betalas ut med ca 90 milj. kr. under budgetåret 1981/82. Med hänsyn lill bl. a. de invesleringsersällningar som kan komma all ulgå under andra hälften av budgetåret för investeringar vid KS beräknar jag medelsbehovet i denna del till 100 milj. kr.

Del genom KS-uppgörelsen överenskomna övergångsbidraget av 200 milj. kr. för år 1982, som skal) betalas ut före den 15 juni 1982, bör ulgå från detta anslag.

Som jag har anfört under anslaget G 2 bör medel, som avser bidrag för prolesforskningslaboratoriet vid KS för andra hälften av budgetåret 1981/82 beräknas under detla anslag i avvaktan på resultatet av vissa överväganden beträffande bl. a.  tekniska hjälpmedel.

Med hänsyn till det anförda bör anslaget för budgetåret 1981/82 las upp med avrundat 835 milj. kr.

G16. Giftinformationscentralen

1981/82       Förslag       1 000 000   (nylt anslag)

Giftinformationscentralen vid karolinska sjukhuset (KS) svarar för rådgivning till allmänhelen och lill läkare i akula förgiftningssitualioner. Centralen betjänar hela landet och är tillgänglig dygnet runt. Den numerärt övervägande delen av förfrågningarna kommer från allmänheten. Tyngd­punkten i verksamheien utgörs dock av kvalificerade medicinska frågeställ­ningar från läkare.

Vid giflinformationscentralen får två exlra läkartjänster finnas inrättade. Vidare finns 7 1/2 apolekartjänsler och ytterligare 3 1/2 tjänster. Direkfionen för KS har bl. a. föreslagil alt de två läkartjänsterna ändras lill en tjänst som överläkare och en tjänst som biträdande överläkare, båda inom verksam­hetsområdet aneslesiologi.

Direktionen för KS framhåller i anslagsframställningen för budgetåret 1981/82 bl. a. att centralen gör slora insalser i sjukvårdens tjänst. Enligt

Prop. 1980/81:95

32

direktionen synes det därför rimligt alt sjukvårdshuvudmännen bidrar lill att läcka kostnaderna för centralens drift. Härigenom skulle sjukvårdshuvud­männen också få ett direkt inflytande på omfånget av den service som centralen kan lämna.

Jag vill i delta sammanhang också erinra om att miljödatanämnden i belänkandel Bällre miljöinformation (SOU 1980:24) lagt fram förslag som även berör giflinformationscentralens verksamhet. Nämndens förslag har remissbehandlats och övervägs f. n. av regeringen.

Frågan om den framtida organisationen och inriktningen av giftinforma-tionscenlralens verksamhet liksom finansieringsfrågan behöver ytterligare övervägas av regeringen.

Frän miljödatanämnden har medel ställts lill förfogande för systemutveck­ling för en omläggning av giflinformationscentralens ämnes- och varuregister lill ADB-media. Direktionen för KS begär nu medel för drift av systemet.

I avvaktan pä resultatet av ovannämnda överväganden inom regeringen räknar jag med att verksamheien skall bedrivas pä oförändrad ambifionsni-vå.

För första hälften av budgetårel 1981/82 har jag beräknat medel för centralens verksamhet under anslagen till KS. Stockholms läns landstings­kommuns övertagande den 1 januari 1982 av KS omfattar inle giflinforma­tionscentralen. I avvaktan på resultatet av nämnda överväganden föreslär jag, att i statsbudgeten förs upp ett nytt anslag avseende kostnaderna för centralens verksamhet under andra hälften av nästa budgetår, för vilket jag preliminärt beräknar ett medelsbehov av en milj. kr. Jagvill härvid erinra om vad jag anfört om personal- och ekonomiadministrativ service vid min anmälan i det föregående av KS-uppgörelsen.

Jag förordar att i statsbudgeten för nästa budgetär för giftinformations­centralen förs upp ett nytt förslagsanslag med ett belopp av 1 000 000 kr.

G17. Lån till Stockholms läns landstingskommun för vissa investeringar

1981/82       Förslag       20 000 000   (nyU anslag)

Enligt uppgörelsen mellan statens förhandlingsnämnd och Stockholms läns landstingskommun (SLL) om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m. beviljar staten SLL lån om sammanlagt 100 milj. kr. för invesleringar vid sjukhuset. Länen fär lyftas med 20 milj. kr. per den ISjuni ettvart av åren 1982-86. För ändamålet bör föras upp ett nytt reservations­anslag under femte huvudfiteln benämnt Lån fill Slockholms läns landstings­kommun för vissa invesleringar.

Prop. 1980/81:95

33

4. Hemställan

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

anta förslaget fill lag om upphävande av lagen (1969:653) om vissa bidrag för vård vid karolinska sjukhuset,

2.

bemyndiga regeringen alt för statens del godkänna den mellan staten och Stockholms läns landstingskommun träffade uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset m. m., som intagits i förhand­lingsprotokollet den 27 november 1980 med därtill fogade avtal och protokoll,

3.

bemyndiga regeringen att i huvudsaklig överensstämmelse med vad jag har anförl ikläda staten de ekonomiska förpliktelser, som följer av en överenskommelse mellan staten och berörda sjukvårdshuvudmän om forlsall samarbele under år 1981 angående läkarutbildning och forskning,

4.

till Karolinska sjukhuset: Avlöningar IiU läkare för budgetåret 1981/82 anvisa ett förslagsanslag av 74 000 000 kr.,

5.

godkänna den av mig beräknade driftstaten för förvaltning av fasligheter vid karolinska sjukhuset för tiden den 1 juli - den 31 december 1981,

6.

till Karolinska sjukhuset: Driftkostnader för budgetåret 1981/82 anvisa ett förslagsanslag av 374000 000 kr.,

7.

till KaroUnska sjukhuset: Utrustning för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 15 000 000 kr.,

8.

bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten vid karoUnska sjukhuset för tiden den 1 juli - den 31 december 1981 inom de kostnadsra­mar, som jag har förordat.

9.

till Karolinska sjukhuset: Byggnadsinvesteringar för hudgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 22 500 000 kr.,

10.

till Bidrag IiU kommunala undervisningssjukhus för budgetåret 1981/82 anvisa ett förslagsanslag av 835 000 000 kr.,

11.

lill Giftinformationscentralen för budgetåret 1981/82 anvisa ett för­slagsanslag av 1 000000 kr.,

12.

till Lån till Slockholms läns landstingskommun för vissa invesleringar för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservafionsanslag av 20(X)0 000 kr..

3 Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 95

Prop.  1980/81:95

34

Bilaga 1.1

Förslag till

Lag om upphävande av lagen (1969:653) om vissa bidrag för vård vid

karolinska sjukhuset

Härigenom föreskrivs att lagen (1969:653) om vissa bidrag för vård vid karolinska sjukhuset skall upphöra all gälla vid utgången av år 1981.

Prop. 1980/81:95

35

Bilaga 1.2

Sialens förhandlingsnämnds skrivelse den 27 november 1980 till regeringen (.socialdepartementet) beträffande ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m. (1 protokoll med 7 bilagor)

Statens förhandlingsnämnd (SFN) underställer regeringen för prövning protokoll, fört vid förhandlingar den 27 november 1980 mellan SFN och företrädare för Slockholms läns landstingskommun (SLL) om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m. Till protokollet är fogal följande sju bilagor

1.

avtal om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset (bilaga 1),

2.

avlal om överiålelse av fast egendom i Solna (bilaga 2),

3.

protokoll om samarbete  rörande läkarutbildning och forskning vid karolinska sjukhuset, m. m. (bilaga 3),

4.

avlal om samarbele i vissa frägor berörande karolinska sjukhuset (bilaga

4),

5.

avlal  om   slulreglering  av  ekonomiska   frågor  avseende   karolinska sjukhuset (bilaga 5),

6.

avtal om vissa övergångsanordningar i anledning av avtal om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset (bilaga 6),

7.

protokoll om tillägg fill förhandlingsprotokoll den 21 november 1980 om fortsatt samarbele angående läkarutbildning och forskning (bilaga 7).

Vad som överenskommits gäller under förbehåll att det godkänns av regeringen och av Stockholms läns landsting genom beslut som vinner laga kraft.

Bakgrund

Kungl. Maj:t godkände år 1931 ell avlal mellan slalen, å ena sidan, saml Slockholms stad och Slockholms läns landsting, ä andra sidan, om samarbele för karolinska sjukhusels uppförande och drift. Delta avtal låg lill grund för de beslut som ledde lill alt karolinska sjukhuset (KS) uppfördes omkring år 1940. KS fungerade länge i slor utsträckning som rikssjukhus. Som exempel kan nämnas att av de 1 620 disponibla vårdplatserna vid millen av 1950-lalet var ca 45 % s. k. riksplatser. Vidare var 12 % s. k. garnisonsplatser. För patienter från Stockholms stad och län disponerades sammanlagt 702 värdplatser, dvs. ca 43 %.

I enlighel med den av riksdagen i anledning av prop. 1960:159 (SU 189, rskr 381) beslutade regionsjukvårdsreformen har riksplatserna vid KS avvecklats. Även garnisonsplalserna har avvecklats. Numera fungerar KS i huvudsak som regionsjukhus - lillsammans med Huddinge sjukhus - för Stockholmsregionen (Stockholms och Gotlands län) och - i vad gäller vissa

Prop.  1980/81:95

36

specialiteter - även för Örebroregionen saml som ett av SLL:s länssjuk­hus.

Den redovisade utvecklingen har lett till att numera ca 90 % av anlalel vårddagar och ca 97 % av antalet besök i öppen vård vid KS avser patienter från SLL.

I prop. 1960:159 uttalade dåvarande departementschefen (s. 133) alt slarka skäl kunde åberopas för alt överväga om staten inte borde avhända sig huvudmannaskapet för KS och akademiska sjukhuset i Uppsala, bl. a. med hänsyn till de organisatoriska fördelar som kunde vara förknippade med ett enhetligt huvudmannaskap.

1 prop. 1960:159 (s. 135) redovisades vidare, alt frågan om riksplatsernas avveckling hade föranlett överläggningar med staden och länel om KS framlida ställning. Som resultat därav hade stadens och länels sjukvårdsför-handlingsdelegerade förklarat sig beredda all under vissa förutsättningar låta KS ingå i Storstockholms sjukhusorganisalion med ansvar för en del av detla områdes sjukvård. Man borde enligl departementschefen (s. 136) sikta på att riksplatserna skulle vara helt avvecklade år 1970. En omläggning av KS uppgifter i enlighet med riktlinjerna i prop. 1960:159 beräknades (jfr prop. 1961:1 bil. 13 s. 199) komma att kräva omdisposilioner vid KS som bl. a. skulle innebära byggnadsåtgärder av betydande omfattning. Den första uppgiften var därvid att utarbeta en ny generalplan för KS.

Dåvarande chefen för socialdepartementet framhöll i prop. 1965:59, i vilken resultatet av generalplanearbetet redovisades, bl. a. (s. 61) att ansvaret för sjukvårdens anordnande i första hand åvilade de kommunala sjukvårdshuvudmännen. Han underströk också att principen att koslnader­na för sjukvårdens anordnande fullt ut skulle bestridas av de för denna verksamhet enligt sjukvårdslagen ansvariga huvudmännen numera var överallt godtagen. Efter alt ha erinrat om att staden och landslingel enligt generalplanen i framtiden skulle disponera 1 659 av 2 077 vårdplatser vid KS framhöll han vidare bl. a., att del lorde bli erforderligt med ett nytt avlal som innebar alt de kommunala sjukvårdshuvudmännen skulle svara för sjuk­vårdskostnaderna.

Kungl. Maj:t uppdrog den 30 juni 1965 åt SFN all la upp förhandlingar med Stockholms stad och Slockholms läns landsting om översyn av då gällande samarbetsavtal rörande KS, varvid SFN bl. a. skulle beakta vad deparlemenlschefen anfört i prop. 1965:59. Kungl. Maj:t föreskrev därvid särskill alt SFN vid uppdragets fullgörande även skulle söka klarlägga villkoren för ett eventuellt kommunalt övertagande av KS.

I avvaktan på resultatet av de överväganden som ledde till att landslingel och staden gick samman i ett storlandsting ansågs del under andra hälften av 1960-talet olämphgt all la upp frågan om en eventuell kommunalisering fill diskussion.

1931 års avtal, som ändrats och kompletterats genom senare avtal, ersattes av 1975 ärs samarbetsavtal (se prop. 1975:79). Detla avlal har karaktären av

Prop.  1980/81:95

37

ramavtal, till vilket fogas särskilda öerenskommdser om SLL:s ersättningar fill staten för drift- och investeringskostnaderna vid KS. Senasi har överenskommelser om drift- och investeringsersätlningarna för år 1980 redovisats i prop. 1979/80:154.

Inom riksdagens revisorers kansli upprättades i mars 1977 en gransknings­promemoria (nr 1/1977) om KS upprustning. I promemorian föreslogs bl. a. att förutsättningarna för att överföra sjukhuset helt eller delvis till landstingskommunalt huvudmannaskap skulle utredas.

Inför förhandlingar om nya drift- och invesleringsöverenskommdser för åren 1977 och 1978 förklarade förelrädare för SLL, att SLL var beredd all la upp överläggningar om att överta KS och inordna det i SLL:s sjukvårdsor-ganisafion.

Regeringen bemyndigade den 1 september 1977 dåvarande slalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] alt tillkalla en särskild utredare (KS-ulredningen) med uppdrag att utreda huvudmannaskapet för KS och därmed sammanhängande frågor (jfr prop. 1977/78:100 bil. 8 s. 131).

I direkfiven för ulredningen ansåg statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], att utvecklingen medfört att de skäl som en gäng fanns för att staten skulle äga och driva KS avsevärt försvagats. Hon förordade därför - efler hörande av förelrädare för SLL - att betingelserna för ett överförande av huvudmannaskapet för KS lill SLL och därmed sammanhängande frägor skulle klarläggas.

KS-utredningen överlämnade sitt betänkande (Ds S 1979:6) till regeringen i juni 1979. Utredningen ansåg bl. a. att de sjukvårdspolitiska och sjukvårdsorganisatoriska motiven för alt inlemma KS i SLL:s sjukvärdsor-ganisafion hade förstärkts under 1960- och 1970-lalen. Utredningen hade inte funnit några sakliga eller formella skäl som utgjorde hinder mol att huvudmannaskapet för KS överfördes lill SLL.

Regeringen överlämnade genom beslut den 5 juli 1979 KS-ulredningens betänkande jämte vissa skrivelser fill SFN.

Förhandlingarna

Parterna har diskuterat även andra alternativ än ett ändrat huvudmanna­skap för KS i syfte alt åsiadkomma en bällre samordning av vårdresurserna inom SLL:s sjukvårdsområde.

Enligl det nuvarande samarbelsavtalel lämnar SLL driflbidrag för erhållen vård med ett belopp som baseras på den genomsnittliga vårddagskostnaden vid fyra av SLL:s sjukhus. SLL:s driftbidrag har endasl täckt en del av statens faktiska kostnader för KS vårdåtaganden åt SLL. SFN har utgått ifrån att staten för framtiden inte kan subvenfionera SLL:s sjukvård på det sätt som hitlills skett. En minskning av statens ekonomiska engagemang i KS leder lill motsvarande ökning av SLL:s koslnader, vilket i sin tur medför krav från SLL på ökat inflytande över KS.

Mot denna bakgrund har parterna bl. a. diskuterat förutsättningarna för

Prop. 1980/81:95

38

ell fortsatt statligt huvudmannaskap men med ökat inflytande för SLL. Ett diskuterat alternativ innebar all SLL skulle arrendera eller hyra KS -inklusive all personal - av staten. SLL skulle således svara för sjukvården, medan staten skulle tillhandahålla lokaler och personal för verksamheten. Parterna konstaterade emellertid att ett sådant alternativ medförde en stor risk för svårigheter till följd av oklara ansvarsförhållanden saml olikheter i regelsystem och beslutsordning m. m. mellan staten och SLL. Staten skulle t. ex. ha ett arbetsgivaransvar men inte kunna påverka de anställdas arbetssituation m. m., vilkel också skulle inskränka de anställdas möjlighe­ter att påverka arbetsförhållandena.

Förhandlingsresultatet

Mot den redovisade bakgrunden har parterna funnit att den eftersträvade samordningen liksom en ändamålsenlig utveckling av sjukvården, utbild­ningen och forskningen vid KS bäsl främjas genom alt SLL övertar huvudmannaskapet för KS. KS-utredningens material tillsammans med övrigt tillgängligt material har av parterna ansetls vara tillfyllest som underlag för förhandlingar om ett sådant överlagande.

Den nu träffade uppgörelsen innebär att SLL övertar huvudmannaskapet för KS den 1 januari 1982 på de villkor som framgår av överlämnade protokoll och avtal jämte en promemoria med vissa speciella kommenta­rer.

Parterna har konstaterat att riksdagen (prop. 1969:137, SU 187, rskr 421 och prop. 1978/79:100 bil. 12 s. 55, UbU 1978/79:26, rskr 1978/79:286) vid flera tillfällen slagit fasl att mer speciell utbildnings- och forskningsverksam­het i stockholmsområdet skall koncentreras till KS och Fluddinge sjukhus (HS).

Uppgörelsen innebär att KS bibehåller sin slällning som region- och undervisningssjukhus. SLL övertar och fullgör statens sjukvårdsätaganden gentemot Gotlands kommun och berörda landstingskommuner inom Örebro regionsjukvårdsområde enligl nu gällande avlal om regionsjukvård m. m. vid KS. Sedan riksdagen tagit ställning till prop. 1980/81:9 om regionsjuk­vården, skall förhandlingar las upp mellan berörda parter i fråga om angivna åtaganden. Patienter frän sjukvårdsområden som inte omfaltas av region­sjukvårdsavtalel kommer även i fortsättningen att kunna få sjukvård vid KS inom ramen för gällande utomlänsavtal.

För KS kommer fr. o. m. år 1982 att gälla samma regler som för övriga kommunala undervisningssjukhus. KS resurser skall sälunda enligt läkarul­bildningsavtal (LUA) stå till förfogande för utbildningen och forskningen vid karolinska institutet. Statens ersättning lill SLL för merkostnader för läkarutbildning och forskning vid bl. a. HS, Södersjukhuset och Danderyds sjukhus uppgår för år 1981 till ca 116 milj. kr. För är 1982 då även KS omfaltas av LUA, har parterna enats om en ersättning av 200 milj. kr. i 1981

Prop. 1980/81:95

39

ärs kostnadsläge.

Uppgörelsen innebär, att KS mark, byggnader och utrustning överlämnas till SLL. SFN vill i detla sammanhang erinra om all SLL till följd av tidigare träffade överenskommelser bidragit till mark-, byggnads- och utrustnings-kostnaderna vid KS.

Arbetstagare inom den övertagna verksamheien skall erbjudas anslällning hos SLL som vederbörande skäligen bör kunna godla. SLL blir därmed arbetsgivare för personalen vid KS på samma sätt som för personalen vid andra sjukhus inom länet.

Uppgörelsen innebär bl. a. en fullständig och slullig reglering av samtliga ekonomiska mellanhavanden mellan staten och SLL som grundar sig på tidigare avtal och överenskommelser rörande KS.

SLL skall under en sexärsperiod erhålla eu övergängsbidrag från staten av sammanlagl 750 milj. kr. För att underlätla en upprustning av KS- i syfte all åstadkomma bl. a. en bättre palienlmiljö och en bällre arbeismiljö för personalen-skall SLL erhålla ett investeringslån av sammanlagl 100 milj. kr. att utbetalas under en femårsperiod.

Den nu träffade uppgörelsen innebär också all samma regler för statlig investeringsersättning som gäller vid flertalet andra undervisningssjukhus införs även för KS och HS. För HS del upphör därvid en överenskommelse från år 1964 jämle ett tilläggsavtal frän år 1969 om sädan ersättning att gälla. Vidare slutregleras bl. a. en lidigare överenskommelse om investeringser­sälining lill vissa koslnader vid Södersjukhuset.

I samband med denna slulreglering vad gäller bl. a. HS och Södersjukhu­set utbetalar staten den 15 juni 1981 en särskild invesleringsersättning av 60 milj. kr. fill SLL.

Hemställan

SFN hemställer all regeringen godkänner vad som överenskommits i de överlämnade protokollen och avtalen saml vidtar de övriga åtgärder som kan föranledas därav.

Sedan Stockholms läns landsting godkänl vad som överenskommits i den här redovisade uppgörelsen och beslulel vunnit laga krafl, kommer SFN att anmäla detta till socialdepartementet.

Prop. 1980/81:95

40

Bilaga UU SFN.s skrivelse 1980-11-27

Vissa speciella kommentarer

BUaga 1: Avtal om ändrat huvudmannaskap för KS

Till 2 §

I avvaktan på de förhandlingar som skall las upp sedan slällning lagils fill prop. 1980/81:9 om regionsjukvården har bestämmelsen i 2 § utformats så att Stockholms läns landstingskommun (SLL) förbinder sig all fullgöra sjuk­vårdsåtagandena enligt 1972 års avtal om regionsjukvård m.m. Övergångs­vis behålls oförändrade 7-9 §§, i vilka regionsjukvårdsnämnden behand­las.

Till 5 §

Överlätelsen omfattar inte utrustning som tillhör annan än karolinska sjukhuset (KS) och byggnadskommittén för KS upprustning. Della gäller exempelvis datorutrustning som tillhör slalskonlorel. SFN förutsätter all SLL vid behov iräffar överenskommelse med slalskonlorel om fortsatt förhyrning eller övertagande av sådan utrustning.

I bilaga 3 finns beslämmelser om överlåtelse till SLL av sädan utrustning som SLL har att tillhandahålla för utbildningen och forskningen vid karolinska institutet (Kl) enligt 4 § LUA 77 och som nu tillhör exempelvis KL

Till 6 §

Regeringen har den 20 september 1979 uppdragit åt SFN all förhandla om översyn av 1941 års överenskommelse angående Konung Gustaf V:s jubileumsklinik. Dessa förhandlingar pågår.

Till 7 §

Parterna förutsätter all Kl och SLL i mån av behov iräffar överenskommelse med närmare reglering av fördelningen av fonderna. Om tveksamhet skulle föreligga beträffande någon fond förutsätts alt Kl och SLL inhämtar yllrande från kammarkollegiet. Vidare förutsälls all Kl och SLL i män av behov ansöker om permulalion.

Beträffande Sfiftelsen John och Kerstin Berglunds understödsfond avses avtalet inte hindra all ett sådant särskill organ inrättas som KS-utredningen (s. 89) föreslagit. SFN förutsätter alt Kl och SLL gemensaml överväger vilken lösning som kan vara ändamålsenlig.

SFN vill i sammanhanget erinra om att enligt bestämmelserna till driflslaten för KS fastighetsförvaltning får av posten Hyres- och arrende­kostnader medel tas i anspråk för hyresersältning med 40 kr. per månad lill var och en av sex Regnellska stipendiater. SFN utgår från alt regeringen meddelar de föreskrifter som kan behövas belräffande dessa ersättningar.

Prop.  1980/81:95

41

Till 8 §

SLL:s åtagande begränsas efter denna dag lill arbetstagare som anställs i samråd med SLL. Parterna förutsätter därför att KS och SLL:s hälso- och sjukvårdsnämnd snarast möjligt inleder sådant samråd som avses i 8§. Parterna har ansett del ligga i sakens natur att SLL:s åtagande inte gäller arbetstagare som den 1 januari 1982 övergår fill annan anslällning, exempelvis till anslällning vid Kl som klinisk lärare eller klinisk amanu­ens.

Bilaga 3: ProtokoU om samarbete rörande läkarutbildning och forskning vid KS, m. m.

Till 3 §

I LUA 77 anges studerandeanlalel inom den kliniska utbildningen på läkarlinjen. Ell ärligt intag av ca 370 nybörjare molsvarar ca 360 studerande inom den kliniska utbildningen.

Till 5 §

Till följd av förhandlingsprotokollet den 6 juni 1979, som redovisats i prop. 1979/80:37, tillhandahäller sjukvårdshuvudmännen på samtliga orter, pä vilka tjänster som professor i radiofysik finns, resurser enligl 4 § LUA 77 för den verksamhei som är knulen till dessa tjänster. Beslämmelserna i nämnda förhandlingsprotokoll innebar vidare bl. a. en enhetlig reglering av frågor om förening av dessa professurer med tjänster som sjukhusfysiker inom sjukvårdsorganisationen. Regeringen har den 20 november 1980 meddelat de föreskrifter om dessa tjänster som avses i protokollsanteckning 2 lill 4 § 1.3 förhandlingsprotokollet den 6 juni 1980.

Genom förevarande beslämmelser blir samma regler som gäller för övriga professurer i radiofysik i landet tillämpliga även belräffande den vid KS placerade professuren.

Till 6 §

Inom KS område finns lokaler för sex professurer vid Kl vilka inte är förenade med läkartjänster vid KS. Även i Göleborg och Umeå finns inom sjukhusbyggnader lokaler för utbildnings- och forskningsverksamhet som är knulen lill professurer ulan sådan Ijänsteförening. Denna verksamhei har tidigare inle omfattats av reglerna i LUA. Lokalerna har i slällel upplåtits till staten enligl särskilda upplålelseavial.

Med skrivelse den 23 september 1980 har SFN underställt regeringen uppgörelser med sjukvårdshuvudmännen i Göteborg och Umeå som innebär att fr. o. m.den 1 oklober 1980 dessa huvudmäns åtagande enligt 4 § LUA 77 att tillhandahålla vissa resurser för utbildningen och forskningen gäller även ovannämnda verksamhet. Beträffande utrusining innehåller dessa uppgörel­ser dock-bl. a. mot bakgrund av synpunkler från berörda universitet-vissa

Prop. 1980/81:95

42

undanlag ulöver vad somföljer av 4 §LUA. Dessa undanlag innebär i första hand att sjukvårdshuvudmännen inle övertar nägol ansvar för egentlig forskningsutrustning. En närmare redovisning för dessa uppgörelser har SFN lämnat i nyssnämnda skrivelse.

Beslämmelserna i 6 § överensstämmer med ovannämnda uppgörelser avseende Göteborg och Umeå.

Vid flera undervisningssjukhus har lokalerna för icke-pafientbunden forskning sammanförts lill en för hela sjukhuset gemensam enhet. Ett exempel härpå är forskningscentrum i F-husel vid Huddinge sjukhus (HS). Vid KS är lokalerna för icke-patientbunden forskning emellertid splittrade på flera enheter. Främst lokalerna för Konung Gustaf V:s forskningsinstitut och inslilulionen för experimentell kirurgi samt en del av lokalerna i byggnad L5 kan dock tillsammans ses som en resurs med en funktion motsvarande forskningscentrum vid HS. Även lokalerna för nägra av de sex angivna professurerna utgör en resurs för den kliniska forskning som omfaltas av LUA-reglerna. Mot denna bakgrund finns det anledning all påpeka att ovannämnda undantag från reglerna i 4 § LUA beträffande utrusining inte gäller nyssnämnda kliniska forskning utan endasl den verksamhet som är direkt knuten till de sex angivna professurerna.

Till 7 §

I motsats lill vad som gäller på övriga orter är slalen huvudman för sjukgymnastutbildningen i[REDACTED_EFTERNAMN] och Stockholm. Den träffade överenskom­melsen ansluter i sak lill vad som gäller i[REDACTED_EFTERNAMN] (jfr prop. 1979/80:37). Bestämmelserna gäller den kliniska delen av utbildningen. Belräffande villkoren för anordnande och upplåtelse av lokaler inom f. d. Norrbackain­stitutels byggnad för enheten för sjukgymnastutbildning kommer parterna enligt 5 § i bilaga 4 att fortsätta förhandlingarna.

Bilaga 4: Avtal om samarbete i vissa frågor berörande KS

Som framgår av avlalel har parterna enats om all de verksamheler inom KS område som inle övertas av SLL tills vidare skall få disponera nuvarande lokaler och aU ersäuning härför t. o. m. utgången av är 1984 skall eriäggas till SLL enligt de principer som KS hitlills tillämpat. Som vidare framgår av 5 § skall parterna forlsälla förhandlingarna om bl. a. vad som skall gälla efter utgången av år 1984 belräffande dessa lokalupplålelser.

Bilaga 5: Avtal om slutreglering av ekonomiska frågor avseende KS

Som framgår av avtalet har parterna eftersträvat en uppgörelse som så långt möjligt reducerar exempelvis de ekonomiadministraliva bestyren i samband med huvudmannaskapsskiftet. Vid kommande förhandlingar enligt 7 § i bilaga 6 kan parterna i mån av behov komma överens om ytterligare

Prop. 1980/81:95

43

åigärder i samma syfte. Parterna är ense om all pesonal vid KS även efter övergängen lill anställning vid SLL skall slutföra uppgifler av exempelvis ekonomi- och personaladministrativ arl som avser liden före huvudmanna-skapsskiftel. Vidare förutsälls all bl. a. revisionskontorets personal även under en övergångsperiod efter den 31 december 1981 skall få disponera behövliga lokaler m. m. vid KS.

Bilaga 6: A vlal om vissa övergångsanordningar i anledning av avtal om ändrat huvudmannaskap för KS

För att övergången skall kunna ske smidigt inåste ett slorl antal detaljfrågor regleras. Parterna har emellertid bedömt att det ligger inom ramen för KS och SLL:s hälso- och sjukvårdsnämnds befogenheter att komma överens om huvuddelen av dessa frågor. 1 mån av behov kan sädana frågor också tas upp vid de fortsatta förhandlingar som avses i 7 §.

SLL:s arbete med budgelen för är 1982 börjar inom kort. Parterna har förutsatt att KS - bl. a. mol bakgrund av beslämmelserna i 9 § samarbets­avtalet - kommer alt i behövlig omfattning medverka i delta arbele ulan all delta uttryckligen anges i nu förevarande avtal.

Bestämmelserna skall ses mot den bakgrund som redovisats ovan och mot bakgrund av den ekonomiska reglering belräffande utgifterna under första hälften av budgetåret 1981/82 som framgär av bilaga 5.

Bestämmelserna i 1 § första slyckel förutsätts träda i krafl så snarl godkännande som avses i 3 § protokollet föreligger. Vissa av beslämmelser­na i övrigt är av sådan karaktär att KS äger tillämpa dem dessförinnan utan särskild föreskrifl av regeringen. Belräffande 5 § gäller delsamma för KLs och arbetarskyddsstyrelsens del.

BUaga 7: Protokoll om tillägg till förhandlingsprotokoll den 21 november 1980 om fortsatt samarbele angående läkarutbildning och forskning

Till 1 §

I förhandlingsprotokollet den 21 november 1980 mellan SFN och förelrädare för huvudmännen för kommunala undervisningssjukhus har LUA 77 och de överenskommelser som finns upptagna i bilaga 1 lill protokollet förlängts lill och med utgången av år 1981.

Till 2 §

Bestämmelsen innebär att samma regler om statlig investeringsersättning som gäller vid flertalet övriga undervisningssjukhus i landel fr. o. m. den 1 januari 1981 också blir tillämpliga vid HS med den övergångsanordning som framgär av sisla meningen. Äldre regler enligl en överenskommelse från 1964 med ett 1969 träffat tilläggsavtal upphör därvid all gälla.

Prop. 1980/81:95

44

Till 3 §

Överenskommelse om placering vid HS av KLs professur i medicinsk näringslära träffades i 2 § förhandlingsprotokoll den 6 juni 1979. Den begränsning av SLL:s åtaganden beträffande utrustning som då gjordes har nu ersatts med de regler som numera införts i flera överenskommelser. Dessa regler har kommenterats ovan vid behandlingen av 6 § i bilaga 3. De uppgörelser avseende Göteborg och Umeå som därvid nämns omfattar även oral mikrobiologi i Göteborg och Umeå samt oral patologi i Umeå. Samma regler kommer enligl föreliggande protokoll att fr. o. m. den 1 januari 1981 gälla för oral mikrobiologi och oral patologi i Stockholm. Dessa regler skall också gälla den odontologiska utbildnings- och forskningsverksamhet i övrigt som anordnats i F-huset vid HS enligt det ovannämnda filläggsavlalel från år 1969.

Till 4 §

Bestämmelsen innebär oförändrade åtaganden från SLL:s sida vad gäller lillhandahällande av tjänster och nyttigheter lill det statliga T-husel. Genom alt upphäva nuvarande detaljerade ersättningsregler i 6 § och i stället beakta ersättningen för nämnda tjänster och nyltigheler vid fastställande av driftersältningen enligl 5 § uppnås emellertid administrativa förenklingar.

Till 5 §

Förhandlingsprotokollet den 20 januari 1978 innebar en principöverenskom­melse om placering av en professur i socialmedicin vid Kl, som tidigare varil förenad med överläkartjänsl vid KS, vid en planerad vårdcentral i kvarteret Kronan i Sundbyberg (jfr prop. 1977/78:177). Lokalerna för vårdcentralen och den till professuren knutna utbildnings- och forskningsverksamheten har numera tagits i bruk.

Vid fastställande av del driflersättningsbelopp som avses i 7 § har beaktats den i 3 § nyssnämnda förhandlingsprotokoll avsedda ersättningen lill SLL för andeli hyreskostnaderna för vårdcentralen, inklusive en föreläsningssal. Vid fastställande av den särskilda investeringsersältningen i 7 § har vidare beaktats den ersättning för förslagångsutruslning som avses i samma paragraf.

Prop. 1980/81:95

45

ProtokoU, fön vid förhandlingar den 27 november 1980 mellan statens förhandlingsnämnd och förelrädare för Stockholms läns landstingskommun om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

Närvarande: Statens förhandlingsnämnd (SFN) Överdirektören Svante[REDACTED_EFTERNAMN], Expeditionschefen Bengt Söderqvisl, Departementsrådet Karl-Erik Strand, Kanslirådet Willi Barenlhin, Departementssekreteraren Bo Stenfots, Departementssekreteraren Gert[REDACTED_EFTERNAMN], Byråchefen Alf[REDACTED_EFTERNAMN], Byråchefen Sture[REDACTED_EFTERNAMN], Avdelningsdirektören Ingvar Löfslrand Stockholms läns landstingskommun (SLL) Landstingsrådet Nils Hallerby, Landstingsrådet Sfig[REDACTED_EFTERNAMN], Landstingsrådet Knut[REDACTED_EFTERNAMN], Förhand­lingsdirektören Nils[REDACTED_EFTERNAMN], Kanslichefen Ulf Lagerström, Finanssekre­teraren Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], Finansdireklören Ivar Skilje

Del antecknas att KS-utredningen i sitl belänkande (Ds S 1979:6) Betingelser för överförande av huvudmannaskapet för karolinska sjukhuset fill Stockholms läns landstingskommun

dels erinrat om att dåvarande departementschefen i 1960 ärs regionsjuk-vårdsproposifion (prop. 1960:159) uttalade, alt starka skäl kunde åberopas för att överväga om staten inte borde avhända sig huvudmannaskapet för karolinska sjukhuset (KS), bl. a. med hänsyn till de organisatoriska fördelar som skulle vara förknippade med ett enhetligt huvudmannaskap för sjukvärden,

dels sammanfattningsvis ansett att de sjukvårdspolitiska och sjukvårdsor­ganisaloriska motiven för att inlemma KS i SLL:s sjukvårdsorganisation har förstärkts under 1960- och 1970-lalen,

dels inte funnit några sakliga eller formella skäl som utgör hinder mot att huvudmannaskapet för KS överförs till SLL.

Vidare antecknas att regeringen den 5 juli 1979 beslulal överlämna KS-ulredningens belänkande jämle vissa skrivelser fill SFN.

1 §

Parterna, som diskuterat även andra allernaliv än ett ändrat huvudmanna­skap för KS i syfte att åstadkomma en bättre samordning av vårdresurserna inom SLL:s sjukvårdsområde, är ense om att

1.

den eftersträvade samordningen liksom en ändamålsenlig utveckling av sjukvården, utbildningen och forskningen vid KS bäsl främjas genom alt SLL övertar huvudmannaskapet för KS,

2.

KS-utredningens material varit tillfyllest som underlag för förhandlingar om huvudmannaskapet för KS,

3.

huvudmannaskapsförändringen skall ske den 1 januari 1982,

4.

KS skall bibehålla sin ställning som region- och undervisningssjukhus,

5.

KS resurser enligl läkarutbildningsavtal även i fortsättningen skall slå till

Prop.  1980/81:95

46

förfogande för utbildningen och forskningen vid karolinska institutet, 6. de principer som enligt bl. a. sjukvårdslagstiftningen och läkarulbild­ningsavtalen  gäller  eller  kommer  all   gälla  för  övriga   kommunala undervisningssjukhus skall gälla ocksä för KS.

Parterna konstaterar alt

1.

riksdagen år 1969 slagit fasl all mer speciell utbildnings- och forsknings­verksamhet i stockholmsområdet skall koncentreras lill KS och Huddinge sjukhus saml att riksdagen år 1979 bekräftat denna princip,

2.

läkarulbildningsavtalen - i syfte att främja samordningen av sjukvård, utbildning och forskning - innehåller beslämmelser om bl. a. ömsesidigt hörande och ömsesidig närvarorätt i beslutande organ i frågor av gemensamt intresse.

2§

Parterna enas om att träffa följande avtal och överenskommelser

1. avtal om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset (bilaga 1),

2.

avtal om överlåtelse av fast egendom i Solna (bilaga 2),

3.

protokoll om samarbete rörande läkarutbildning och forskning vid karolinska sjukhuset, m. m, (bilaga 3),

4.

avtal om samarbele i vissa frågor berörande karolinska sjukhuset (bilaga

4),

5.

avtal om slulreglering av ekonomiska frågor avseende karolinska sjukhuset (bilaga 5),

6.

avtal om vissa övergångsanordningar i anledning av avtal om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset (bilaga 6),

7.

protokoll om tillägg till förhandlingsprotokoll den 21 november 1980 om fortsatt samarbete angående läkarutbildning och forskning (bilaga 7).

3§

Vad som överenskommits i detla protokoll saml i bilagda avtal och protokoll gäller under förbehåll att det godkänns av regeringen och av Stockholms läns landsting genom beslul som vinner laga krafl.

Della protokoll är upprättat i tvä exemplar, av vilka parterna tagit var sin.

För svenska slalen

För Slockholms läns

Slatens förhandlingsnämnd

landstingskommun

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Nils Hallerby

Ingvar Löfslrand

N.[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1980/81:95

47

Bilaga 1 Avlal om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset

Avtal

mellan svenska slalen och Slockholms läns landstingskommun om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset.

1 §

Stockholms läns landstingskommun (SLL) övertar från staten den 1 januari 1982 huvudmannaskapet för karolinska sjukhuset (KS) och den verksamhet som nu ankommer på byggnadskommittén för karolinska sjukhusels upprustning (byggnadskommittén).

Övertagandel omfattar inte giflinformationscentralen, revisionskonlorel och protesforskningslaboraloriel vid KS. Avtalet gäller således inte dessa enheter.

Vad nedan sägs gäller från och med den 1 januari 1982 om inte annat anges.

2§

SLL förbinder sig alt - om inte annat avtalas - fullgöra sjukvårdsåtagan­dena enligt 1972 års avtal om regionsjukvård m. m. vid KS med senare träffade ändrings- och tilläggsavtal mol ersättning enligl dessa avlal.

Anmärkning

Sedan slällning tagits lill prop. 1980/81:9 om regionsjukvården, skall

förhandlingar  las   upp   mellan   berörda   parter  i   fråga   om   angivna

åtaganden.

3§

Slalen förbinder sig alt lill SLL med tillträde den 1 januari 1982 överlåta fastigheten Tomteboda 1 i Solna utan vederlag för mark, byggnader och utrustning.

Slalen skall vidare medverka lill all SLL ulan vederlag till slalen får överta de lägenheter som KS disponerar med bostadsrätt eller hyresrätt.

SLL förbinder sig all vid förvaltningen av KS personalbostäder inom och utom sjukhusområdet - om inte annat avtalas - till och med utgången av år 1984 iaklla de principer som KS hitlills lillämpat.

Anmärkning

Parterna avser alt snarast upprälla särskild överlälelsehandling rörande

fastigheten Tomteboda 1.

Prop. 1980/81:95

48

4§

Staten upplåter till SLL på de villkor som anges i Kungl. Maj:ls beslut den

5

oklober 1934 - intill dess annat avtalas - de markområden som avses i beslutet, nämhgen dels cirka 200 m av stadsägan 52 i Solna, dels cirka

6

450 m" av fastigheten Norrmalm 5:1 i Stockholm.

Anmärkning

SLL inträder till följd av detla avlal i KS rättigheter och skyldigheter enligt ett arrendekontrakt med statens järnvägar, daterat den 15 augusti 1968, avseende ett markområde om cirka 300 m' i direkt anslutning fill de upplåtna områdena.

5§

Staten överlåter - med nedan angivna undantag - pä SLL alla till KS och byggnadskommittén hörande, vid övertagandet befintliga invenlarier och annan utrusining samt driflförnödenheter för den övertagna verksamhe­ten.

Sådan KS tillhörig utrustning för utbildningen och forskningen vid karolinska insfitutet (Kl) som inte omfattas av SLL:s åtaganden enligl läkarulbildningsavtal inbegrips inte i överlåtelsen. Denna utrustning skall överlämnas till KL

Alla till KS och byggnadskommittén hörande, vid övertagandet befintliga konstverk inom lokalerna för den övertagna verksamheten behålls av staten men deponeras tills vidare - intill dess annat avtalas - hos SLL för prydande av dessa lokaler. Detta gäller även konstverk som inköpts av statens konstråd.

6§

SLL inlräder i slatens rättigheter och skyldigheter enligt de avtal (molsvarande) som efter utgången av år 1981 gäller för den övertagna verksamheten.

Vad som sägs i första styckei skall inte gälla

1.

avtal som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare,

2.

det i 2 § angivna avtalet (regionsjukvårdsavialet),

3.

avtalet den 31 mars 1977 mellan staten. Landstingens Inköpscentral och aktieägarna i Een-Holmgren Ortopediska AB i Uppsala (bolagel) om förvärv av aktier i bolaget och det samma dag träffade konsortialavtalet mellan dessa tre parter samt avtalet mellan slalen och bolaget den 24 november 1980 om bolagets övertagande från och med den 1 juli 1981 av verksamheten vid protesforskningslaboratoriet vid KS,

4.

överenskommelsen den 28 juni 1941 mellan, å ena sidan, Kungl. Maj;l och Kronan, saml, å andra sidan, slyrelserna för Konung Gustaf V:s jubileumsfond och Cancerföreningen i Stockholm angående Konung Gustaf V:s jubileumsklinik vid karolinska sjukhuset.

Prop.  1980/81:95

49

Staten skall verka för att SLL får inträda i slatens rättigheter och skyldigheter enligl de beslämmelser som framgår av bilaga lill nyssnämn­da överenskommelse.

Anmärkning

Beslämmelsen i första stycket innebär bl. a. all SLL i vad avser arbetstagare som fill följd av detla avtal den 1 januari 1982 erhåller anställning hos SLL inträder i statens rättigheter och skyldigheter enligl avtalet angående överflyttning till KS av vid sjukhuset Eira i Stockholm anställd personal (godkänt av Kungl. Maj:l den 17 mars 1944 och av SLL den 9 september 1942).

7§

Under förutsättning att permutation vid behov därav medges skall förvaltningen av f. d. serafimerlasarellels och KS donationsfonder överläs av SLL i den mån de tillkommit i syfte all främja den sjukvårdande verksamheien eller patienternas eller personalens intressen.

Anmärkning

Förslag om fondernas fördelning pä olika ändamål har lagts fram av

KS-utredningen (Ds S  1979:6) och Sista Serafenutredningen (Ds U

1980:8).

Förvaltningen av de fonder som har lill ändamål att främja forskningen

eller annat vetenskapligt ändamål skall - om inte annat senare beslutas -

överläs av KL

8§

Arbetstagare, som är anställd inom den övertagna verksamheien denna dagoch allljäml är del den 31 december 1981, skall erbjudas anslällning från och med den 1 januari 1982 hos SLL som vederbörande skäligen bör kunna godta. Detsamma skall gälla den som i samråd med SLL anställs efter del all detla avlal träffats.

SLL:s åtagande enligl första slyckel avser dock inle arbetstagare vars anställning enligt vad som gäller denna dag skall upphöra den 31 december 1981 eUer lidigare.

För arbetstagare som enligl första slyckel övergår lill anställning hos SLL svarar slalen för de framfida ijänstepensionskoslnader som molsvarar tjänstetid hos slalen före övergången under förulsällning all arbetstagaren fram till pensionstillfället varit fortlöpande anslälld hos SLL.

Anmärkning

Vissa beslämmelser om sådanl samråd som avses i första slyckel finns i

avtal denna dag om vissa övergångsanordningar i anledning av delta

avtal.

4 Riksdagen 1980/81. 1 saml Nr 95

Prop. 1980/81:95

50

9§

Detla avtal gäller under förutsättning av godkännanden som anges i 3 § protokoll, fört vid förhandlingar denna dag mellan parterna om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

Detta avlal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitl. Slockholm den 27 november 1980

För svenska staten Slatens förhandlingsnämnd

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingvar Löfslrand

För Stockholms läns landstingskommun

Nils Hallerby

N.[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1980/81:95

51

Bilaga 2

Avtal om överlåtelse av fast egendom i Solna

Överlåtare Svenska staten, företrädd av statens förhandlingsnämnd

Mottagare Stockholms läns landsfingskommun

Fastighet Stadsägorna 1537 och 1538 i Solna

Vederlag Ulan vederlag

1 §

Staten överläter på Stockholms läns landstingskommun (SLL) utan vederlag stadsägorna 1537 och 1538 i Solna (karolinska sjukhuset) med tillträde den 1 januari 1982.

Överiålelsen sker i övrigt enligt nedan angivna bestämmdser.

2§

I överlätelsen ingår inte byggnaderna på de delar av stadsägan 1538 som för närvarande är upplåtna fill Solnadals-Wärdshus AB och till A Kämpes grawårdsstenhuggeri. Dessa byggnader är i enskild ägo.

3§

SLL förklarar sig härmed godla egendomen i det skick den befinns på fillträdesdagen och avslår från alla anspråk mot slalen på grund av eventuella fel eller brisler i densamma.

4§

Egendomen överlåts fri frän inteckningar och andra inskrivningar.

Anmärkningar

1.

Av stadsägan 1537 har ett område om ca 4 700m upplåtits med vågrätt (Uppsalavägen m. m.).

2.

Karolinska vägen, belägen på stadsägan 1538, är allmän väg.

5§

Staten fritas från skadestånd på grund av bristande hemul eller annat lagfartshinder.

6§

SLL svarar för all SLL med hänsyn till gällande planer samt planbeslut som kan fattas av myndigheter får den rådighel över egendomen som förutsatts vid övertagandet.

Prop.  1980/81:95

52

7§

SLL medger för sin del staten rält alt för all framfid bibehålla befintlig gångbro över Solnavägen saml gångvägen mellan brons östra fäste och Solnavägen.

SLL medger att staten såsom ägare till stadsägan 1539 i Solna låter inskriva den i första styckei angivna rättigheten såsom servilut i sladsägan 1538.

Staten svarar för skötsel och underhåll av bron och gångvägen om inle annat senare avtalas.

Anmärkning

I avlal den 26 juni och den 31 juli 1972 mellan Solna kommun och byggnadsstyrelsen har Solna kommun medgett byggnadsstyrelsen såsom ägare av sladsägan 1539 i Solna rält alt anlägga och för all framtid bibehålla gångbron över kommunens faslighel stadsägan 1539 A pä vissa i avlalel angivna villkor.

8§

Innehavare av ledning, transformator m. m., som med vederbörligt tillstånd dragits över eller uppförts på egendomen, äger behälla och nyttja sädan anordning ulan rätt för SLL fill annan ersättning än den gottgörelse för skada fill följd av haveri, fillsyn, underhåll, reparation, ombyggnad eller flyttning varom överenskommelse kan träffas med innehavaren.

9§

SLL skall vara befriad från skyldighel alt erlägga stämpelskatt.

10        §

Senasi på tillträdesdagen överlämnar staten till SLL kartor, relationsrit­ningar och andra handlingar angående egendomen, som slalen förfogar över och som är av belydelse för SLL som ägare av densamma.

11        §

SLL förbinder sig att ulan vederlag avstå från de delar av egendomen som kan komma att krävas för utbyggnad av den s. k. Norra Länken med anslutningsvägar.

Anmärkning

Genom åtagandel i denna paragraf har SLL ej avhänt sig möjligheten att i

övrigl begära ersättning i samband med tillkomsten av Norra Länken.

12        §

Detla avtal gäller under förutsättning av godkännanden som anges i 3 § protokoll, fört vid förhandlingar denna dag mellan parterna om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

Prop. 1980/81:95

53

Della avtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt. Stockholm den 27 november 1980

För svenska staten Slatens förhandlingsnämnd

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingvar Löfslrand

För Slockholms läns landstingskommun

Nils Hallerby

N.[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop.  1980/81:95

54

Bilaga 3

Protokoll, fört vid förhandlingar den 27 november 1980 mellan slatens förhandlingsnämnd och förelrädare för Slockholms läns landstingskommun om samarbele rörande låkariubtidning och forskning vid karolinska sjukhu­set, m. m.

Närvarande: Slatens förhandlingsnåmnd Överdirektören Svante[REDACTED_EFTERNAMN], Expeditionschefen Bengt Söderqvisl, Departementsrådet Karl-Erik Strand, Kanslirådet WiUi Barenlhin, Departementssekreteraren Bo Stenfors, Departementssekreteraren Gert[REDACTED_EFTERNAMN], Byråchefen Alf[REDACTED_EFTERNAMN], Byråche­fen Sture[REDACTED_EFTERNAMN], Avdelningsdirektören Ingvar Löfslrand. Stockholms läns landstingskommun (SLL) Landstingsrådet Nils Hallerby, Landstingsrådet Stig[REDACTED_EFTERNAMN], Landstingsrådet Knut[REDACTED_EFTERNAMN], Förhand­lingsdirektören Nils[REDACTED_EFTERNAMN], Kanslichefen Ulf Lagerström, Finanssekre-leraren Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], Finansdirektören Ivar Skilje.

Det antecknas

att staten och SLL enligt protokoll denna dag enats om att SLL den 1 januari 1982 övertar huvudmannaskapet för karolinska sjukhuset (KS),

att mellan staten och huvudmännen för de kommunala undervisningssjuk­husen pågår förhandlingar om vad som skall gälla för samarbetet i fråga om läkarutbildning och forskning efter det alt nuvarande läkarulbildningsavtal av den 2 maj 1977 (LUA 77) löpt ut den 31 december 1981 (LUA 77 har med vissa ändringar och fillägg genom överenskommelser i förhandlingsprotokoll den 12 december 1978, den 6 juni 1979 och den 21 november 1980 förlängts att gälla till och med år 1981),

att parterna denna dag överenskommit om tillägg fill nyssnämnda förhandlingsprotokoll den 21 november 1980 såvitt avser SLL.

1 § Parterna enas om all förhandlingarna om LUA-samarbelel från och med

den 1 januari 1982 skall föras bl. a. på grundval av vad parterna enligt

följande paragrafer nu överenskommit beträffande tillägg och ändringar

jämfört med LUA 77 Stockholm.

2§

Förteckningen över upplåtna enheter inom SLL:s sjukvårdsområde skall ha det ändrade utseende som framgår av bilaga 3:1 (jfr anmärkning fill 1 § 2. LUA 77 Slockholm och bilaga 2 fill protokollet den 6 december 1979).

3§

Avtalet skall utgå från ett ärligt intag av cirka 370 studerande på läkarlinjen.

Prop.  1980/81:95

55

4§

Vissa läkartjänster vid KS skall omvandlas till tjänster vid karolinska institutet (Kl) som klinisk lärare eller klinisk amanuens i samband med att reglerna beträffande läkare vid kommunala undervisningssjukhus kommer att gälla även för KS.

Anmärkningar

1.

Staten kommer att vid huvudmannaskapsförändringen tillföra Kl ett belopp - räknat för helt år - av 15,4 miljoner kronor i 1981 års kostnadsläge för fimarvoderad undervisning m. m. samt för avlöning av ca 40 kliniska lärare och ca 40 kliniska amanuenser.

2.

Slalen kommer att filiföra Kl ett belopp av två miljoner kronor i 1981 ärs kostnadsläge för övertagande den 1 juli 1981 frän KS av personal m. m. vid kvinnoklinikens forskningslaboratorium.

5§

Samarbetet enUgt LUA 77 skall omfatta även den till professuren i radiofysik vid Kl knutna utbildnings- och forskningsverksamheten. Beträf­fande denna tjänst skall vidare gälla vad som sägs i 4 § 1.3 förhandlingspro­tokollet den 6 juni 1979 samt 1-3 tillhörande protokollsanteckning.

6

§

Samarbetet enligt LUA 77 skall, i den mån inte annat framgår av det följande eller eljest, på de villkor som gäller för upplåten enhet omfatta även den till professurer inom följande ämnesområden vid Kl knutna utbildnings-och forskningsverksamheten med lokaler inom KS byggnader, nämligen experimentell alkohol- och narkofikaforskning, experimentell endokrinolo­gi, experimentell kirurgi, medicinsk radiobiologi, medicinsk leknik och epidemiologi, särskilt cancerepidemiologi.

I fråga om SLL:s skyldighet att tillhandahålla resurser enligt 4 § LUA 77 skall - utöver de undantag som där anges - gälla att staten ensam slår för all sådan utrustning för ifrågavarande verksamhet som markerats med "U" under övergrupperna 4-5 och 8 i Spri råd 6.15 (utgåva 3, april 1979).

SLL skall samråda med nämnden för undervisningssjukhusens utbyggande (NUU), innan mer omfattande omdisposition av lokalerna för verksamheten företas.

Stafiig investeringsersättning till SLL för byggnadsarbeten och för sådan utrustningsanskaffning för verksamheten som faller på SLL skall utgå enligt de regler som avses i 9 § nedan. SLL äger dock ta upp förhandlingar om annan kostnadsfördelning, om mer omfattande ombyggnad av lokaler för verksamheten blir aktuell.

Prop.  1980/81:95

56

Anmärkningar

1.

Parterna förutsätter att verksamheien i huvudsak bibehåller sin nuvarande omfattning.

2.

Det avtal som avses i Kungl. Maj:ts beslut den 1 mars 1963 angående medgivande för direktionen för KS och byggnadsstyrelsen all provisoriskt ta i anspråk vissa lokaler för en institution för medicinsk teknik m. m. skall upphöra att gälla senast vid utgången av år 1981.

7§

1.     SLL tillhandahåller resurser för den kliniska delen av sjukgymnastutbild­

ningen vid Kl saml för forskning, inklusive forskarutbildning, med

motsvarande tillämpning av LUA 77. Utöver de undanlag som framgår av

4 § LUA 77 skall gälla all staten ensam slår kosinaden för mer speciell

undervisningsutruslning.

SLL:s åtaganden innefattar ansvar gentemol slalen för all hos SLL anställda läkare och sjukgymnaster i erforderlig omfattning slår lill förfogande för handledning av de studerande samt medgivande all sådana läkare och sjukgymnaster får anlitas för undervisning av de studeran­de,

2,     Antalet studerande som intas med praktisk utbildning förlagd lill enheter

inom SLL:s sjukvårdsområde fär inte ulan SLL:s medgivande överstiga

160 per är. Fördelningen av studerande på sjukvårdsenheter, kliniker och

avdelningar skall ske i samråd mellan Kl och SLL.

A nmärkningar

1.

Staten avser att öka intaget till sjukgymnastutbildningen i Stockholm frän cirka 100 lill cirka 160 studerande per år.

2.

SLL:s åtaganden enligl denna paragraf, bl. a. läkares och sjukgym­nasters medverkan med handledning, har beaktats vid beräkning av driftersältning enligt 8 § della protokoll.

Vid beräkning av de resurser som avses i anmärkning 1 till 4 § ovan har beaktats även sjukgymnastutbildningens behov.

3. Vad här överenskommits innebär inte ändring av kostnadsansvaret för

undervisningsarvoden och andra förmåner för berörd personal.

8§

Till följd av vad här överenskommits skall som utgångspunkt för förhandlingarna om statlig driftersältning enligt LUA till SLL för är 1982 läggas ett för hela SLL:s sjukvårdsområde beräknat sammanlagl belopp i 1981 års kostnadsläge av 200 miljoner kronor.

Bestämmelsen i 2 § 4. del inledningsvis nämnda förhandlingsprotokollet den 21 november 1980 är tillämplig på det angivna driflersällningsbdop-pet.

Prop. 1980/81:95

57

9§

Parterna är ense om all de regler om statlig invesleringsersättning som kan komma all gälla inom LUA-syslemet efter utgången av år 1981 skall gälla även om- och tillbyggnad vid KS som påbörjas efler denna tidpunkt saml de planerade nybyggnaderna L6 och L7 vid KS ävensom den utrusining som anskaffas till KS efter utgången av år 1981.

De i första styckei angivna reglerna skall också gälla sådana byggnadsob­jekl vid KS som efter godkännande av SLL påbörjats före utgången av år 1981 saml utrustning som då beställts men inle slulligl betalats.

Beslämmelserna i 7. överenskommelsen nr 1 om slallig invesleringsersätt­ning enligt 5 § 1. LUA 77 Stockholm om samråd med och godkännande av NUU skall lillämpas av SLL, direktionen och byggnadskommittén även före ulgången av är 1981 vad gäller byggnadsarbeten och ulrustningsanskaffning-ar som avses i första och andra siyckena.

Statlig invesleringsersättning skall inte ulgå för kostnader som läcks med anlitande av de medel för byggnadsinvesteringar och för utrusining som betalas ul till SLL enligt avlal denna dag om slulreglering av ekonomiska frågor i samband med ändrat huvudmannaskap för KS.

10        §

Slalen skall till SLL överlåta sådan staten tillhörig utrustning vid KS som SLL har att tillhandahålla för utbildningen och forskningen vid Kl enligl 4 § LUA 77 jämförd med vad ovan överenskommits.

All övrig staten tillhörig, för ifrågavarande utbildning och forskning avsedd utrustning skall vara kvar i statens ägo.

Anmärkning

Denna beslämmelse avser överiålelse av utrusining som tillhör exempel­vis KL Belräffande överiålelse av den lill KS och byggnadskommittén hörande utrustningen finns beslämmelser i avtal denna dag om ändrat huvudmannaskap för KS.

11        §

Utöver den rält som enligt nuvarande LUA 77 Slockholm tillkommer Kl all utse högst två representanter all närvara vid sammanträden med SLL:s hälso- och sjukvårdsnämnd skall Kl - i likhei med vad som gäller på övriga utbildningsorter - erhålla motsvarande närvarorätt i direktion (molsvaran­de), under vilken upplåten enhet lyder.

12        

§

Vad som överenskommits enligl detla protokoll gäller under förulsällning av godkännanden som anges i 3 § protokoll, fört vid förhandlingar denna dag mellan parterna om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

Prop.  1980/81:95

58

Detla protokoll är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var siu.

Vid protokollet

Sture[REDACTED_EFTERNAMN]

Justeras

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Nils Hallerby

Prop.  1980/81:95

59

Bilaga 3:1

Förteckning över sjukvårdsenheter inom Stockholms läns landstingskom­muns sjukvårdsområde som enligl den 27 november 1980 föreliggande beslul och planer skall vara upplåtna för läkarutbildning, och i vissa fall, för forskning (F)

1

Karolinska sjukhuset (F)

2

Huddinge sjukhus (F)

3

Roslagstulls sjukhus

3.1

Infektionsklinikerna (F)

3.2

Avdelningen för klinisk bakteriologi (F, så länge professuren i klinisk bakteriologi uppehålls av nuvarande innehavare)

4       S;t Görans sjukhus

4.1

Barnanestesiavddningen (F)

4.2

Barnmedicinska kliniken (F)

4.3

Barnkirurgiska kliniken (F)

4.4

Barnrönlgenavddningen (F)

4.5

Barn- och ungdomspsykialriska kliniken (F)

4.6

Psykiatriska kliniken (F)

4.7

Patologiavdelningen (F fr. o. m. tidpunkten för eventuell överflytt­ning från KS av professuren i pediatrisk patologi)

5       Sabbalsbergs sjukhus

5.1     Palologiavddningen (för obduklionsundervisning)

6       S;t Eriks sjukhus

6.1

Medicinska kliniken

6.2

Kirurgiska kliniken

6.3

Anestesiavdelningen

6.4

Palologiavddningen

6.5

Röntgenavdelningen

6.6

Avdelningen för klinisk fysiologi

6.7

Avdelningen för klinisk kemi

7       Danderyds sjukhus

7.1

Medicinska kliniken

7.2

Infektionskliniken

7.3

Reumatologiska kliniken

7.4

Barnmedicinska kliniken

7.5

Långvårdsmedicinska kliniken

7.6

Kirurgiska kliniken

7.7

Kliniken för ortopedisk kirurgi

7.8

Kliniken för urologisk kirurgi

Prop.  1980/81:95

60

7.9

Anestesiavdelningen

7.10

Kvinnokliniken

7.11

Kliniken för medicinsk rehabilitering

7.12

Patologiavdelningen

7.13

Röntgenavdelningen

7.14

Onkologiska kliniken

7.15

Avdelningen för klinisk fysiologi

7.16

Avdelningen för klinisk kemi

7.17

Psykiatriska kliniken

8

Södersjukhuset

8.1

Medicinska klinikerna I-IV

8.2

Barnmedicinska kliniken (Sachsska barnsjukhuset)

8.3

Hudkliniken

8.4

Neurologiska kliniken

8.5

Kirurgiska kliniken

8.6

Kliniken för ortopedisk kirurgi

8.7

Neurokirurgiska kliniken

8.8

Anestesiavdelningen

8.9

Ögonkliniken

8.10

Öronkliniken

8.11

Audiologiska avdelningen

8.12

Palologiavddningen

8.13

Röntgenavdelningen

8.14

Onkologiska kliniken

8.15

Avdelningen för klinisk bakteriologi

8.16

Avdelningen för klinisk fysiologi

8.17

Avdelningen för klinisk kemi

8.18

Avdelningen för klinisk neurofysiologi

Beträffande 3-8 ovan gäller all även andra medicinska serviceavdelningar än de ovan angivna skall slå lill utbildningens och, i förekommande fall, forskningens förfogande. Della innebär emellertid inte att det är fråga om en upplåtelse som gör bestämmelserna i kungörelsen (1970:704) om kommu­nala undervisningssjukhus (ändrad senast 1978:670) tillämpliga.

Vidare gäller beträffande 6-8 all där skall kunna förekomma viss forskning och forskarutbildning. Staten förklarar sig dock inte ställa krav på särskilda resurser i form av apparatur och/eller lokalyta för forskning vid dessa sjukhus. För sådana forskningsaktiviteter som kräver särskilda resurser hänvisas till karolinska sjukhuset och Huddinge sjukhus.

Vid de i 6-8 upplagna sjukhusen skall inte vara placerad tjänst som professor vid karolinska inslilulel. Inle heller skall där placeras annan statlig forskartjänst, om inle överenskommelse därom träffas mellan SLL och institutet eller forskningsråd.

Prop.  1980/81:95

61

Omdisposilioner som parterna kommer överens om under avtalstiden skall inte föranleda ändring av den driftersältning som utgår lill SLL enligl avtalet.

Prop. 1980/81:95

62

Bilaga 4

Avtal om samarbete i vissa frågor berörande karolinska sjukhuset

Avtal

mellan svenska slalen och Stockholms läns landstingskommun om samarbete i vissa frågor efler det att landstingskommunen den 1 januari 1982 övertagit huvudmannaskapet för karolinska sjukhuset.

1§

Förhållandet att Slockholms läns landstingskommun (SLL) övertar huvudmannaskapet för karolinska sjukhuset (KS) skall - intill dess annat avtalas - inte innebära någon ändring vad gäller samarbetet i fräga om forskning m, m. mellan, å ena sidan, KS och, å andra sidan, dels Karolinska apoteket, dels arbelarskyddsstyrelsen.

Anmärkningar

1. Apoteksbolaget AB överlog militärapoteket (numera Karolinska

apoteket) genom beslut i anledning av prop. 1973:16, Bolagets verksam­

het regleras genom avtal mellan staten och bolaget, som bl. a. förbundit

sig att följa de riktlinjer för verksamheien som drogs upp vid riksdags­

behandlingen av prop. 1973:16.

Samarbetet mellan KS och Karolinska apoteket grundas på avtal mellan KS och Apoteksbolaget AB, SLL inträder den 1 januari 1982 i KS rättigheter och skyldigheter enligt dessa avtal,

2. En tjänst som professor oeh en tjänst som laborator vid arbetarskydds­

styrelsen är förenade med tjänster som överläkare i respektive yrkes­

medicin och yrkesdermatologi vid KS.

2§

SLL garanterar staten rätt att - om inte annat senare avtalas - för slatens strålskyddsinstituls verksamhet utan ersättning för kapitaltjänslkostnad lill och med utgången av är 1997 utnyttja de lokaler inom byggnaderna Z1-Z5 och Z7 som institutet disponerar denna dag.

Staten får vidare - om inte annat senare avtalas  i mån av behov för i huvudsak samma ändamål som denna dag till och med utgången av är 1984 utan ersättning för kapitaltjänstkoslnad utnyttja de lokaler inom nedan angivna byggnader som nu disponeras för följande verksamheter:

1.

enheten för sjukgymnastutbildning inom f. d. Norrbackainstilulets bygg­nad,

2.

giflinformationscentralen inom f. d. Eugeniahemmets byggnad,

3.

styrelsen för vårdartjänst inom f. d. Norrbackainstilulets byggnad.

Beträffande de lokaler som avses i första och andra styckena åtar sig SLL all fill och med ulgången av år 1984 svara för fastighetsunderhåll och

Prop.  1980/81:95

63

faslighelsdrifl saml leverera värme, ånga, vallen och elekirisk energi ävensom all tillhandahålla andra nyltigheler och prestationer i enlighet med vad KS hitlills gjort mot ersällning enligt de principer som KS hillills tillämpat. Om utökning eller ombyggnad av lokalerna blir aktuell, skall förhandlingar tas upp mellan parterna.

För personalen inom ifrågavarande verksamheler skall SLL tillämpa samma principer beträffande exempelvis parkering och personalkost som för personalen vid KS.

Anmärkningar

1.

SLL:s åtagande omfattar inte företagshälsovård eller personal- och ekonomiadministrativ service ål verksamheterna. Åtagandet avser inte heller invenlarier eller förbrukningsartiklar.

2.

De mellan KS och byggnadsstyrelsen respektive den 26 februari och den 5 juli 1979 träffade hyresavtalen avseende institulionslokaler för statens strålskyddsinstitul och lokaler för sjukgymnastutbildning skall lillämpas i fråga om de i dessa avtal avsedda lokalerna ulom vad gäller däri angivna hyresbelopp till den del dessa avser kapitaltjänstkoslnad.

3. Vissa resurser vid statens strälskyddsinslilui stär i den utsträckning det

är möjligt lill förfogande för avdelningen för sjukhusfysik vid KS enligl

26 § förordningen (1976:481) med instruktion för statens strålskyddsin­

stitul.

3§ Staten får - om inte annat senare avtalas - i mån av behov

1.

till och med utgången av år 1984 utnyttja byggnad M6 för verksamhet vid försvarels forskningsanstalt och därvid svara för fastighetsunderhållet,

2.

under första halvåret 1982 utnyttja byggnaderna X3 och X4 för verksamhet vid arbetsmarknadsverket.

Staten får före de angivna tidpunkterna flytta byggnaderna M6 och X3 från sjukhusområdet, varvid äganderätten skall återgå till staten. Efter flyttning har slalen all återställa marken i skälig omfallning.

Bestämmelserna i 2 § tredje och fjärde siyckena skall lillämpas beträffan­de verksamheten inom byggnaderna M6, X3 och X4.

4§

SLL ålar sig att - om inle annat senare avtalas - leverera värme, ånga och elekirisk energi lill karolinska institutet, Tomlebodaskolan och andra verksamheler ulanför sjukhusomrädel lill och med utgången av år 1997 i enlighet med vad som hittills gällt. Ersättning till SLL för detta åtagande skall fill och med utgången av år 1984 beräknas på del sätt som KS hittills lillämpat.

Prop. 1980/81:95

64

Anmärkning

Bestämmelsen gäller leveranser från anläggningar såväl inom sjukhus-området som på fastigheten Tomteboda 1.

5§

Parterna är ense om all fortsätta förhandlingarna om

1.

vad som skall gälla efter utgången av år 1984 i de frägor som avses i 2§§,

2.

villkoren för anordnande och upplåtelse av yllerligare lokaler inom f. d. Norrbackainstitulels byggnad för enheten för sjukgymnastutbildning i samband med en planerad ökning av intaget från 100 lill 160 studerande per är,

3.

SLL:s fortsatta utnyttjande av resurserna vid statens bakteriologiska laboratorium,

4.

styrelsens för vårdartjänst verksamhet avseende omvårdnad m. m. för vissa gymnasieelever,

5.

statens ersällning till SLL i del fall att staten önskar att SLL åtar sig uppgifler i fråga om exempelvis militär personal, utländsk ambassadpersonal eller utlandssvenskar utöver vad som eljesl ankommer på SLL.

6§

Delta avlal gäller under förulsällning av godkännanden som anges i 3 § protokoll, fört vid förhandlingar denna dag mellan parterna om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

Detta avtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna lagit var sill.

Stockholm den 27 november 1980

För svenska staten

För Slockholms läns

Statens förhandlingsnämnd

landstingskommun

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Nils Hallerby

Ingvar Löfslrand

N.[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop.  1980/81:95

65

Bilaga 5

Avlal om slulreglering av ekonomiska frågor avseende karoUnska sjukhu­set

Avtal

mellan svenska staten och Slockholms läns landstingskommun om slutreglering av ekonomiska frägor i samband med ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset.

1 §

De driflbidrag som Stockholms läns landstingskommun (SLL) enligt 8 § samarbelsavtalel den 10 mars 1975 om karolinska sjukhuset (KS) skall erlägga fill staten för åren 1979,1980 och 1981 fastställs slutligt till respektive 378, 450 och 500 miljoner kronor.

Det för år 1979 fastställda beloppet svarar mot vad SLL eriagt a conto enligt överenskommelse den 1 mars 1979.

Så snart delta avtal vunnit laga kraft, skall SLL till staten betala 24 miljoner kronor, vilket belopp utgör mellanskillnaden mellan det för år 1980 fastställda beloppet 450 miljoner kronor och det belopp av 426 miljoner kronor som SLL enligt överenskommelse den 15 februari 1980 har att erlägga a conto under ärel.

Beloppet 500 miljoner kronor skall erläggas av SLL med 1/12 per den 25 i varje månad under år 1981. Därvid skall beaktas att så snart delta avtal vunnit laga kraft justering skall ske av fidigare betalningar a conto under är 1981.

2§

Del investeringsbidrag som SLL enligt 5 § samarbetsavtalet skall erlägga till staten för år 1980 i vad avser invesleringar bokförda efter den 1 juli 1967. fastställs slutligt fill det belopp av 22 miljoner kronor som SLL enligt överenskommelse den 15 februari 1980 har att erlägga a conto.

Investeringsbidraget för år 1981 faststäUs slutligt lill totalt 33 miljoner kronor. Delta belopp skall SLL utan rekvisifion betala före den 15 juni 1981.

3§

Staten kommer att för första hälften av budgetåret 1981/82 anvisa 448 miljoner kronor för avlöningar till läkare och för andra driftkostnader vid KS. Av detta belopp skall 38 miljoner kronor tillföras den i driftstaten för KS fastighetsförvaltning upptagna inläklsposten Ersättning till lokaler upplåtna till statsmyndigheter.

Staten skall till SLL utbetala vad som ålerslår vid ulgången av är 1981 av

5 Riksdagen 1980/81. 1 saml Nr 95

Prop.  1980/81:95

66

beloppet 448 miljoner kronor.

Om de utgifter som avses i första stycket överstiger 485 miljoner kronor, skall SLL utbetala 50 procent av mellanskillnaden lill staten.

4§

Staten kommer alt för första hälften av budgetåret 1981/82 i driftstaten för KS fastighetsförvaltning ta upp dds sammanlagt 13,2 miljoner kronor för drift- och underhållskostnader samt för hyres- och arrendekostnader, dels 3,5 miljoner kronor under inläklsposten Hyror, arrenden m. m. för lokaler och mark upplåtna till enskilda.

Staten skall till SLL utbetala vad som återstår vid utgången av år 1981 av beloppet 13,2 miljoner kronor saml de intäkter under första hälften av budgetåret 1981/82 som överstiger 3,5 miljoner kronor. Om intäkterna inte uppgår fill detta belopp, skall SLL utbetala mellanskillnaden till staten.

5§

Staten kommer att för första hälften av budgetåret 1981/82 anvisa 22,5 miljoner kronor för byggnadsinvesteringar och 15 miljoner kronor för utrustning vid KS. Staten skall till SLL utbetala behållningarna på dessa anslag vid utgången av år 1981. Dessa behållningar skall av SLL i första hand utnyttjas för all täcka sådana byggnads- och utrustingskostnader som efter godkännande av SLL beslutats av direktionen eller byggndskommittén före nämnda tidpunkt. Närmare överenskommelse om utnyttjandet av dessa medel skall träffas mellan nämnden för undervisningssjukhusens utbyggande och SLL:s hälso- och sjukvårdsförvaltning.

Anmärkning

I protokollet denna dag om samarbete rörande läkarutbildning och forskning vid KS, m. m. finns bestämmelser om statlig investeringsersätt­ning för byggnads- och utrustningskostnader efter utgången av år 1981.

6§

Följande inkomster som hänför sig till tiden före den 1 januari 1982 och som i statsbudgeten redovisas under inkomsttiteln Inkomster vid karolinska sjukhuset skaU tillfalla staten, nämligen

1.

SLL:s drift- och investeringsbidrag enligt samarbetsavtalet,

2.

bidrag enligt 1972 års avtal om regionsjukvård m. m. vid KS,

3.

andra inkomster från SLL och andra sjukvårdshuvudmän som enligt för budgetåret 1980/81 fillämpade principer skall redovisas under inkomsttiteln,

4.

ersättningar från allmän försäkringskassa.

Alla inkomster i övrigt och utgifter som härrör från KS eller byggnads-

Prop.  1980/81:95

67

kommitténs verksamhet före den 1 januari 1982 och som inle reglerats före nämnda dag skall fillkomma respektive falla pä SLL.

Anmärkning

Bland ulgifterna ingär exempelvis avlöningsförmåner inklusive kompen­safionsledighet och outlagna semesterdagar.

7§

Såsom övergångsbidrag med anledning av det ändrade huvudmannaskapet erlägger staten till SLL ett belopp av sammanlagt 750 miljoner kronor att utbetalas med 200 miljoner kronor för år 1982, 175 miljoner kronor för år 1983, 150 miljoner kronor för år 1984, 100 miljoner kronor för år 1985, 75 miljoner kronor för är 1986 och för är 1987 50 miljoner kronor.

Det för varje år angivna beloppet skall räknas upp med hänsyn fill förändringar i nettoprisindex mellan juli månad 1981 och januari månad ulbetalningsårel.

Utbetalningarna skall efter rekvisition ske före den 15 juni respektive år.

8§

Staten beviljar SLL lån om sammanlagt 100 miljoner kronor för investeringar vid KS. Lånen fär lyftas med 20 miljoner kronor per den 15 juni ettvart av åren 1982-86.

Varje län löper pä en tid av 15 år och skall amorteras per den 31 december varje år med 1/15 av skuldbeloppet med början årel efter det att lånet lyfts.

Ränta pä kvarstående skuldbelopp skall erläggas per den 31 december varje år enligl en räntesats av 13,60 procent. Räntesatsen, som bestämls med ledning av 6 § i Sveriges Riksbanks föreskrifter den 28 augusti 1980 om räntereglering för försäkringsföretag med svensk koncession enligt förord­ningen (1980:132) om allmän placeringsplikt och räntereglering, skall följa förändringarna i sagda paragraf eller anpassas till de rekommendationer beträffande kommunlåneränta som kan komma att lämnas av Svenska Försäkringsbolags Riksförbund.

9§ I och med detta avtal

1. avstår staten från sina krav på SLL beträffande

1.1

återstående bidrag enhgt samarbelsavtalel för investeringar gjorda vid KS fill och med utgången av är 1981,

1.2

ytterligare driftbidrag enligt samarbetsavtalet, exempelvis krav enligl skrivelse den 22 juni 1980 från KS tiU SLL;

2. avstår SLL frän sina krav pä staten beträffande

Prop. 1980/81:95

68

2.1

återbetalning av erlagda investerings- och driftbidrag enligt samarbels­avtalel,

2.2

återbetalning av lån enhgt punkt 11 i 1946 års avlal angående samarbete för uppförande och drift av en medicinsk tuberkulosklinik och en thoraxkirurgisk klinik vid KS;

3. sker även i övrigt en fullständig och slutlig reglering av samtliga ekonomiska mellanhavanden mellan staten och SLL som grundar sig på samarbelsavtalel rörande KS saml därtill anknytande avtal och överenskom­melser eller lidigare molsvarande avtal och överenskommelser.

10        §

Som följd av detta avlal samt vad parterna i övrigl överenskommit denna dag skall vid utgången av år 1981 upphöra att gälla

1.

avlalel den 10 mars 1975 om samarbete beträffande karolinska sjukhu­set,

2.

avtalet angående samarbele för uppförande och drift av en medicinsk tuberkulosklinik och en thoraxkirurgisk klinik vid karolinska sjukhuset, godkänl av Kungl. Maj:t den 25 oklober 1946 och av Slockholms läns landsting den 4 september 1946 (avser punkterna 11 och 12; avlalel i övrigl har upphört all gälla genom avlalel under 1),

3.

överenskommelsen enligl protokoll den 18 december 1978 angående viss ögonsjukvård vid karolinska sjukhuset m. m.,

4.

1 och 2 §§ förhandlingsprotokollet den 23 maj 1980 angående barnsjuk­vård m. m.,

5.

avtalet den 21 december 1964 om praktisk utbildning av sjukgymnaster i Stockholm.

Bestämmelsen om bidrag lill dispensärverksamheten i punkl 12 iredje stycket avtalet under 2 skaU inte tiUämpas för åren 1980 och 1981.

Till följd av att SLL den 1 januari 1982 övertar huvudmannaskapet för KS upphör vid utgången av år 1981 även samtliga övriga avtal som träffals för reglering av samarbetet mellan KS och SLL.

Anmärkning

SLL avser att genomföra förändringar av barnsjukvärden i huvudsaklig

överensstämmelse med 1 § 1 och 2 det under 4 angivna protokollet.

11        §

Delta avtal gäller under förutsättning av godkännanden som anges i 3 § protokoll, fört vid förhandlingar denna dag mellan parterna om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

Prop. 1980/81:95

69

Delta avtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitl. Stockholm den 27 november 1980

För svenska staten Statens förhandlingsnämnd

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingvar Löfslrand

För Stockholms läns landstingskommun

Nils Hallerby

N.[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1980/81:95

70

Bilaga 6

Avtal om vissa övergångsanordningar i anledning av avtal om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset

Avtal

mellan svenska staten och Stockholms läns landstingskommun om vissa övergångsanordningar i anledning av avtal denna dag om ändrat huvudman­naskap för karolinska sjukhuset.

1§

I stället för 2 § samarbetsavtalet den 10 mars 1975 om karolinska sjukhuset (KS) skall gälla att flertalet av direktionens ledamöter, bland dessa vice ordförande, skall utses på det sätt Stockholms läns landstingskommun (SLL) bestämmer.

Sjukvårdsdirektören hos SLL eller den han sätter i sitt ställe äger rätt att delta i överläggningarna i direkfionen men ej i besluten saml att få sin mening antecknad fill protokollet.

2§

SLL inträder - med vissa angivna undantag - enligt avtalet om ändrat huvudmannaskap för KS i statens rättigheter och skyldigheter enligt de avtal (motsvarande) som efter utgången av år 1981 gäller för den övertagna verksamheten. Med anledning härav skall iakttas att medgivande av SLL:s hälso- och sjukvårdsnämnd (HSN) krävs, innan sådant avtal förlängs, sägs upp eller ändras. Detsamma skall iakttas beträffande nya avlal (motsvaran­de) med sådan giltighet.

KS och byggnadskommittén skaU på HSN;s begäran säga upp sådana gällande avtal.

Företrädare för HSN äger medverka vid förhandlingar om dessa avtal.

3§

Enligt avtalet om ändrat huvudmannaskap för KS skall - med visst angivet undantag- arbetstagare, som är anställd inom den övertagna verksamheten denna dag och alltjämt är det den 31 december 1981, erbjudas anslällning från och med den 1 januari 1982 hos SLL som vederbörande skäligen bör kunna godta. Detsamma skall gälla den som i samråd med SLL anställs efter det att nämnda avtal träffats. Med anledning härav skall följande gälla beträffande beslut om anställning vid KS och byggnadskommittén.

1.

Anställning får endast avse tid längst fill och med den 31 december 1981.

2.

Anställning avseende lid till och med den 31 december 1981 får ske endasl

Prop.  1980/81:95

71

i samråd med HSN. Samrådet kan avse viss tjänst eller viss grupp av tjänster.

4§

Tjänst för läkare vid KS som blir ledig får av HSN tillsätlas för fid efler utgången av år 1981 med fillämpning av kungörelsen (1970:704) om kommunala undervisningssjukhus (ändrad senast 1978:670).

5§

I stället för 46 § reglementet för KS skall 8 § kungörelsen (1970:704) om kommunala undervisningssjukhus tillämpas vid fillsättning av sådan tjänst vid karolinska institutet (Kl) som är förenad med tjänst som överläkare eller biträdande överläkare vid KS. För tjänst vid arbetarskyddsstyrelsen som är förenad med sädan läkartjänst skall 8 § kungörelsen äga motsvarande tillämpning. Säväl HSN som direkfionen för KS skall därvid beredas fillfälle att avge yttrande som avses i 8 § tredje styckei kungörelsen.

6§

Tjänster vid Kl som klinisk lärare och klinisk amanuens får inte kungöras lediga till ansökan i avvaktan på resultatet av de fortsatta förhandlingar som avses i 7 §.

7§

Parterna enas om att fortsätta förhandlingarna om de övergångsanord­ningar i övrigt som kan behövas.

8§

Detla avlal gäller definitivt under förutsättning av godkännanden som anges i 3 § protokoll, fört vid förhandlingar denna dag mellan parterna om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m., men skall lilläm­pas snarast möjligt.

Detta avtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt.

Stockholm den 27 november 1980

För svenska staten

För Slockholms läns

Statens förhandlingsnämnd

landstingskommun

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Nils Hallerby

Ingvar Löfslrand

N.[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1980/81:95

72

Bilaga 7

ProtokoU, fört vid överläggningar den 27 november 1980 mellan statens förhandlingsnåmnd och företrädare för Stockholms läns landstingskommun om tillägg IiU förhandlingsprotokoU den 21 november 1980 om fortsatt samarbete angående läkarutbildning och forskning

Närvarande: Statens förhandlingsnämnd Överdirektören Svante[REDACTED_EFTERNAMN], Expeditionschefen Bengt Söderqvisl, Departementsrådet Karl-Erik Strand, Kanslirådet Willi Barenlhin, Departementssekreteraren Bo Stenfors, Departementssekreteraren Gert[REDACTED_EFTERNAMN], Byråchefen Alf[REDACTED_EFTERNAMN], Byråche­fen Sture[REDACTED_EFTERNAMN], Avdelningsdirektören Ingvar Löfslrand. Stockholms låns landstingskommun (SLL) Landstingsrådet Nils Hallerby, Landsfingsrädet Stig[REDACTED_EFTERNAMN], Landstingsrådet Knut[REDACTED_EFTERNAMN], Förhand­lingsdirektören Nils[REDACTED_EFTERNAMN], Kanslichefen Ulf Lagerström, Finanssekre­teraren Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], Finansdirektören Ivar Skilje.

1 §

Parterna enas om att göra följande fillägg till vad som överenskommits i förhandlingsprotokollet den 21 november 1980 om fortsatt samarbete angående läkamtbUdning och forskning såvitt avser SLL.

2§

För om- och tillbyggnad vid Huddinge sjukhus (HS) som påbörjas efter ulgången av år 1980 samt utrustning som anskaffas fill HS efter denna tidpunkt skall statlig invesleringsersättning utgå enligt reglerna i investe­ringsöverenskommelsen nr 1 enligl 5 § 1. läkamtbildningsavtalel den 2 maj 1977 för Stockholm (LUA 77 Stockholm). I fräga om utrusining som anskaffas i samband med byggnadsobjekt som påbörjats före den 1 januari 1981 skall därvid reglerna i 3. nämnda överenskommelse tillämpas.

3

§

1.     Samarbetet enligt LUA 77 Stockholm skall, i den män inte annat framgår

av det följande eller eljest, pä de villkor som gäller för upplåten enhet

omfatta även den till professurer inom följande ämnesområden vid

karolinska institutet (Kl) knutna utbildnings- och forskningsverksamhe­

ten med lokaler inom HS byggnader, nämligen medicinsk näringslära,

oral mikrobiologi och oral patologi.

Samarbetet skall på de i första stycket angivna villkoren även gälla den odontologiska utbUdnings- och forskningsverksamheten i övrigl inom F-huset vid HS.

2.     I fräga om SLL:s skyldighet att tillhandahälla resurser enligl 4 § LUA 77

skall - utöver de undantag som där anges - gälla att staten ensam står för

Prop. 1980/81:95

73

all sådan utrustning för de i 1. angivna verksamheterna som markerats med "U" under övergrupperna 4-5 och 8 i Spri råd 6.15 (utgåva 3, april 1979). 3. SLL skall samråda med nämnden för undervisningssjukhusens utbyggan­de, innan mer omfattande omdisposifion av lokalerna för de i 1. angivna verksamheterna företas.

Statlig investeringsersättning till SLL för byggnadsarbeten och för sådan utrustningsanskaffning för de i 1. angivna verksamheterna som faller på SLL utgär enligt de i 2 § avsedda reglerna, dock alt SLL äger la upp förhandlingar om annan kostnadsfördelning, om mer omfattande ombyggnad av lokalerna för verksamheterna blir aktuell.

Anmärkningar

1.

Verksamheterna omfattar även annan grundläggande högskoleutbild­ning än på lakar- och tandläkarlinjen och annan än medicinsk och odontologisk forskning och forskarutbildning.

2.

Parterna förutsätter att verksamheterna i huvudsak bibehåller sin nuvarande omfattning.

4§

För den i anslutning till HS belägna statliga inslitutionsbyggnaden för odontologisk verksamhet (T-huset) tillhandahäller SLL tjänster och nyltig­heler som avses i 2,5 och 6 §§samt8 § andra stycket avtalet den 17 december 1974 om tjänster och nyttigheter fill den odonlologiska institutionen i Huddinge, m. m.

Beträffande den i första stycket avsedda verksamheten förbinder sig SLL att tillämpa samma principer i fråga om parkering för patienter, personal och studerande som i övrigt gäller vid HS.

5§

Samarbetet enligt LUA 77 Stockholm skall på de villkor som gäller för upplåten enhet omfatta även den utbildnings- och forskningsverksamhet som är knulen till den professur i socialmedicin vid Kl som är förenad med tjänst som distriktsläkare inom samma verksamhetsområde vid vårdcentralen i kvarteret Kronan i Sundbyberg.

6§ Vid utgången av är 1980 skall upphöra alt gälla

1.

överenskommelsen den 3 oktober 1964 om villkoren för anordnande av läkarutbildning vid ett nyll sjukhus i Huddinge, m. m. och avtalet den 27 mars 1969 om tillägg lill denna överenskommelse,

2.

överenskommelsen enligt protokoll den 20 januari 1978 om förläggning av socialmedicinsk verksamhet lill vårdcentral inom landstingsområdet,

Prop. 1980/81:95

74

3.

2 § förhandlingsprotokollet den 6 december 1979 om fortsalt samarbete angående läkarutbildning och forskning,

4.

bestämmelserna om bidrag och ersättning till SLL 12,3,5,6 och 7 §§ samt 8 § andra styckei avtalet den 17 december 1974 om tjänster och nytfigheler till den odontologiska institutionen i Huddinge, m. m.

Vidare skall 7 § avtalet den 26 februari 1970 om mark m.m. för odontologisk ulbildning i Huddinge inte lillämpas under år 1981.

Överenskommelsen och avtalet under 1 skall inte tillämpas efter denna dag.

7§ Till följd av vad i detta protokoll överenskommits skall dels tiU det för SLL enligt 2 § 1. förhandlingsprotokoUet den 21 november

1980    för år 1981 fastställda driftersättningsbeloppet läggas ett belopp av

2 500 000 kronor,

dels staten lämna SLL en särskild invesleringsersättning med ett belopp av 60 miljoner kronor att efter rekvisifion utbetalas före den 15 juni 1981.

Genom denna uppgörelse är slutligt reglerade samtliga SLL:s krav på staten beträffande

dels investeringsersättning för byggnader och utrustning avseende Huddinge sjukhus. Södersjukhuset (inklusive Sachsska barnsjukhuset) och Danderyds sjukhus som grundas pä nu gällande avtal och överenskommelser eller fidigare motsvarande avtal och överenskommelser,

dels den ersättning för förslagångsutruslning som avses i 3 § förhandlings­protokollet den 20 januari 1978 om förläggning av socialmedicinsk verksam­het till vårdcentral inom sjukvårdsområdet.

Anmärkning

Slutregleringen omfattar dels investeringsersättning (byggnads- och utrustningsbidrag) för de tre nämnda sjukhusen som rekvirerats men inte utbetalats, dels inte rekvirerad investeringsersättning för de tre sjukhu­sen.

8§ Vad i detta protokoll överenskommits gäller från och med den 1 januari

1981    fills vidare, dock ej längre än del enligl förhandlingsprotokollet den 21

november 1980 förlängda LUA 77 Stockholm.

Prop. 1980/81:95

75

9§

Vad i detta protokoll överenskommits gäller under förutsättning av godkännanden som anges i 3 § protokoll, fört vid förhandlingar denna dag mellan parterna om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

Detta protokoU är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sift.

Vid protokollet

Sture[REDACTED_EFTERNAMN]

Justeras

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Nils Hallerby

Prop. 1980/81:95

76

Bilaga 2

Uldrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1981-02-19

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till proposition om ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m. m.

Konsekvenser för utbildning och forskning

I sin föredragning i del föregående av förslaget om överföring av huvudmannaskapet för karolinska sjukhuset (KS) från staten till Slockholms läns landstingskommun (SLL) den 1 januari 1982 har slalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] berörl även de utbildnings- och forskningsfrågor som aktualiseras i samman­hanget.

Av stalsrådel Holms anförande och den lill propositionen fogade avtalstexten (bilaga 1.2) framgår bl. a. alt KS skall bibehälla sin ställning som undervisningssjukhus och sålunda även i fortsättningen stå till förfogande för utbildningen och forskningen vid karolinska institutet (Kl). Härvid skall de principer som gäller eller kommer all gälla för övriga kommunala undervis­ningssjukhus gälla ocksä för KS. KS skall garanteras medel enligt läkarul­bildningsavtal, som svarar mot minst de resurser som KS i dag, direkt via slalsbudgelen, förfogar över för medicinsk utbildning och forskning, dock med hänsyn tagen till eventuella av slalen beslutade förändringar av utbildningsdimensioneringen eller forskningsvkersainheten. För samarbetet mellan Kl och KS skall särskilda samrådsformer gälla. Jag bilräder vad slalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] sålunda har anförl.

Uppgörelsen med SLL bygger på förutsättningen av ett fortsatt årligt inlag på läkarlinjen vid Kl av nuvarande omfallning. Det förutsätts vidare att den av Kl bedrivna sjukgymnastutbildningen - vilken i sina kliniska delar är förlagd lill KS - får en omfallning som överensstämmer med mina i 1981 års budgetproposition framlagda förslag, dvs. utökas frän nuvarande 100 platser per år till 160 med början vårterminen 1982.

För att kunna fullgöra sina uppgifter i fråga om lakar- och sjukgymnastut­bildningen behöver Kl vid huvudmannaskapsförändringen tillföras resurser för timarvoderad undervisning m. m. och ett åttiotal tjänster som klinisk

Prop.  1980/81:95

77

lärare och klinisk amanuens. Resursbehovet har beräknats lill 15,4 milj. kr. för helt budgetår. För budgetårel 1981/82 erfordras halva delta belopp, fördelat pä anslagsposterna för Kl under anslagen Utbildning för vårdyrken och Medicinska fakulteterna. Jag beräknar sålunda under nämnda anslag ytterligare 5 375 000 resp. 2 325 000 kr., sammanlagt 7 700 000 kr. Jag avser all i det sedvanliga budgetarbetet återkomma lill regeringen med förslag om de resurser som fordras för all fullfölja utbyggnaden av sjukgymnastutbild­ningen.

Staten har i uppgörelsen med SLL vidare uttalat sin avsikl alt tillföra Kl ett belopp av 2 milj. kr. för överlagande den 1 juli 1981 från KS av personal m. m. vid kvinnoklinikens forskningslaboratorium. Den vid laboratoriet bedrivna verksamheien leds f. n. av en laborator vid KS. Jag kommer inom kort all föreslå regeringen att en tjänst som professor (L 20) i hormonforsk­ning, särskill inom obstetrik och gynekologi, inrättas vid Kl den 1 juli 1981, personlig för Peter Enerolh. Enerolh innehar f. n. nyssnämnda tjänst som laborator vid KS och är kompetent för tjänsten. Jag beräknar sålunda förden fortsalla forskningsverksamheten vid kvinnoklinikens forskningslaborato­rium ytterligare 2 000 000 kr. på KLs anslagspost under anslagel Medicinska fakulteterna för budgetåret 1981/82.

Förslaget om ändrat huvudmannaskap för KS motiveras i första hand av sjukvårdsorganisaloriska överväganden. En fräga som i det sammanhanget påkallar uppmärksamhet är vilka ytterligare åtgärder som kan behöva vidtas för att slå vakl om den vid KS bedrivna forskningsverksamheten. Omfatt­ningen och intensiteten i fråga om klinisk forskning vid KS slår otvivelaktigt i särklass på grund av det nära sambandet med Kl med dess gamla och väl utvecklade forskningstraditioner. För sin lill KS förlagda forskningsverksam­het har Kl haft tillgång lill en väl utvecklad sjukvårdsorganisation. De vetenskapliga framgångar som Kl har kunnal registrera genom åren har enligt min bedömning ett klarl samband med de gynnsamma förulsätlningar som samhörigheten med KS har inneburit. Jag föreslår mot denna bakgrund alt Kl utöver vad jag lidigare har föreslagil tillförs särskilda medel som gör del möjligt att långsiktigt hävda de vikliga forskningsintressen som del här är fråga om. Jag beräknar medelsbehovel för helt budgetår i forlvarighelslill-slånd lill 4 milj. kr. Beloppet bör i sin helhel anvisas redan budgetåret 1981/82.Under de närmaste åren får del ankomma pä Kl all inom denna ram väga resursbehoven för den medicinska forskningen framför allt mol de behov av extra insatser som kan bli nödvändiga övergångsvis i samband med avvecklingen av enheten för tandläkarutbildning vid Holländargatan. Jag berörde detla senast i 1981 års budgetproposition. Jag räknar samlidigl med all Kl kommer att kunna finna även andra vägar all genom fillfälliga dispositioner friställa hela den beräknade resursen för forskningsändamål, redan innan enheten vid Holländargatan är fullt avvecklad.Inom ramen för nämnda belopp av 4 milj. kr. bör Kl ha rält att inrätta de ylleriigare tjänster som klinisk lärare eller klinisk amanuens som Kl bedömer erforderliga. Jag

Prop.  1980/81:95

78

förutsätter att tjänsterna förenas med läkartjänster vid KS. Jag beräknar tills vidare hela beloppet under anslagsposten för Kl under anslaget Utbildning för vårdyrken. Denna anslagspost behöver sålunda med anledning av mina här redovisade förslag Ökas med (5 375 000 + 4 000 000 =) 9 375 000 kr. utöver preliminärt beräknat belopp i 1981 års budgetproposition. Härav bör 2 525 000 kr. tillgodoses genom ianspråkslagande av den i budgetproposi­tionen under nämnda anslag uppförda posten Till regeringens disposition. Del ytteriigare medelsbehovet uppgår därmed till (9 375 000 - 2 525 000 =) 6 850 000 kr., varefter anslagel kan beräknas lill totalt 344 408 000 kr.

Anslagsposten för Kl under anslaget Medicinska fakulteterna behöver räknas upp med (2 325 000 -t- 2 000 000 =) 4 325 000 kr. På det i budgetpropositionen preliminärt beräknade anslaget bör därför slutligt anvisas 311 597 000 kr.

Jag har i dessa frågor samrått med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen att - med ändring av i 1981 ärs budgetproposition preliminärt beräknade belopp -

1.

lill Utbildning för vårdyrken för budgetåret 1981/82 under nionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 344 408 000 kr.

2.

till Medicinska fakulteterna för budgetåret 1981/82 under nionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 311 597 000 kr.

Prop. 1980/81:95

79

Innehåll

Propositionens huvudsakliga innehåll  ........................... 

1

Uldrag av protokoll vid regeringssammanträde den 19 februari 1981

3

Bilaga 1. Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 19

februari 1981 (Socialdepartementet)  ............................ 

4

1

Ändrat huvudmannaskap för karolinska sjukhuset, m.m    

4

2

Upprättat lagförslag ................................................. 

11

3

Anslagsfrågor   ......................................................... 

.... 

12

G 1. Karolinska sjukhuset; Avlöningar lill läkare   ..... 

12

G 2. Karolinska sjukhuset: Driftkostnader   ............. 

.... 

16

G 3. Karolinska sjukhuset: Utrustning....................... 

20

G 4. Karolinska sjukhuset: Byggnadsinvesteringar   

.... 

21

G 9. Bidrag till kommunala undervisningssjukhus .... 

.... 

26

G 16. Giflinformationscentralen   .............................. 

.... 

31

G 17. Län till Stockholms läns landstingskommun för vissa

investeringar   ......................................................... 

.... 

32

4     Hemställan   ............................................................. 

.... 

33

Bilaga 1.1 Förslag lill lag om upphävande av lagen (1969:653) om vissa

bidrag för vård vid karolinska sjukhuset   ...................... 

.... 

34

Bilaga 1.2 Slatens förhandlingsnämnds skrivelse den 27 november

1980 lill regeringen (socialdepartemenlel) belräffande ändrat huvud­

mannaskap för karolinska sjukhuset, m.m...................... 

.... 

35

Vissa speciella kommentarer........................................... 

.... 

40

Förhandlingsprotokoll om ändrat huvudmannaskap för KS, m. m. .

45

Bil. 1 Avtal om ändrat huvudmannaskap för KS .............. 

.... 

47

Bil. 2 Avtal om överlåtelse av fasl egendom i Solna ........ 

.... 

51

Bil. 3 Förhandlingsprotokoll om samarbete rörande läkarutbildning

och forskning vid KS, m.m................................................ 

.... 

54

Bil. 3:1 Förteckning över upplåtna sjukvårdsenheter...... 

59

Bil. 4 Avlal om samarbele i vissa frågor efler huvudmannaskapsöver-

tagandel ......................................................................... 

62

Bil. 5 Avlal om slulreglering av ekonomiska frågor........... 

65

Bil. 6 Avtal om vissa övergängsanordningar.................... 

70

Bil. 7 Överläggningsprotokoll om tillägg lill förhandlingsprotokoll 1980-11-21 om fortsatt samarbete angående läkarutbildning och

forskning......................................................................... 

72

Bilaga 2. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19

februari 1981 (Utbildningsdeparlemenlel)  ..................... 

.... 

76

GOTAB. Slockholm 1981