Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1980/81:101

Regeringens proposition

1980/81:101

med förslag om tillaggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1980/81;

beslutad den 23 december 1980.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprolokoll för den åtgärd och del ändamål som framgår av föredragandenas hemställan.

Pä regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 proposirionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget 11 lill statsbud­geten för innevarande budgetår.

De anslag som begärs uppgår lill ca 202 milj. kr. De siörsta anslagen föreslås gå lill vissa energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet m. m. saml lill byggnadsarbeten för statlig förvaltning.

1    Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 101

Prop.l980/81:101

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1980-12-23

Närvarande: statsministern Fälidin, ordförande, och statsråden Ullslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Krön­mark, Burenslam[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Krön­mark, Burenslam[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag om tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budget­året 1980/81

Statsråden föredrar förslag lill riksdagen i frågor angående anslag m. m. på tilläggsbudget 11 lill statsbudgeten för budgetärel 1980/81. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför: De anslag som riksmötet har anvisat sedan statsbudgeten för budgetåret 1980/81 fastställdes har uppförts på tilläggs­budget 1 (prop. 1980/81:25, FiU 1980/81: 16. rskr 1980/81: 135). Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

all besluta om anslag m. m. på tilläggsbudget II lill statsbudgeten för budgetåret 1980/81 i enlighet med de förslag som föredragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar all genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för den åtgärd eller del ändamål som föredragandena har hemställt om.

Regeringen förordnar atl de anföranden som redovisas i underprolokol-len och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 1-9.

Prop.l980/81:101

Bilaga I

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

Vid regeringssammanträde 1980-12-23

Föredragande: stalsrådel[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde

FJÄRDE HUVUDTITELN

B.    Arméförband

[I] 

B 2. Arméförband: Materielanskaffning. För budgetåret 1980/81 har riksdagen under della anslag bemyndigat regeringen att medge all beställ­ningar av materiel m. m. för arméförband fär läggas ul inom en kostnads­ram av 687 milj. kr. och anvisat ell förslagsanslag av 947,7 milj. kr.

Överbefälhavaren har med yllrande överlämnat framställningar om yl­lerligare beställningsbemyndiganden för de tre försvarsgrenarnas maleriel-anskaffningsanslag och flygvapnets anslag till forskning och utveckling. Överbefälhavaren anför bl. a. all del finns myckel allvarliga brister i krigs­organisationen i förhållande lill den inriktning som gavs i 1977 års försvars­beslut. I överbefälhavarens årsredovisning hösten 1979 bedömdes bristen på medel lill ca 2600 milj. kr. Överbefälhavaren framhåller vidare att en av orsakerna till detta är ofullkomligheterna i försvarels priskompensalions-syslem. Den dåliga tidsmässiga överensstämmelsen mellan försvarels pris-och löneförändringar och kompensationen enligt netloprisindex var till­sammans med kompensationens storlek en av huvudorsakerna till de akuta likviditelsproblem som uppstod under budgetåren 1977/78 och 1978/79. Dessa likvidilelskriser ledde lill slopade eller uppskjutna materielbeställ­ningar och utebliven repetilionsutbildning.

Enligl överbefälhavaren kommer likvidiletsläget att förbättras under budgetåret 1980/81. Del är enligt överbefälhavaren utomordentligt betydel­sefullt alt de medel som nu disponeras utnyttjas för atl sä långt möjligt läcka brister i 1977 års försvarsbeslut och skapa största möjliga handlings­frihet inför 1982 års försvarsbeslut. Nya beställningar kan emellertid inle läggas ul på grund av atl tillräckligt slora beställningsbemyndiganden inle disponeras. Överbefälhavaren anser all beställningsbemyndiganden om ca

Prop.l980/81:101

4

700 milj. kr. bör lämnas för de objekt som har tagils upp i framställningarna samt föreslår all bemyndiganden inhämtas för beställning av objekt för ylterligare ca 2 400 milj. kr.

Chefen för armén har anmält atl kostnadsutvecklingen under 1970-lalel varit så kraftig atl den materielanskaffning som förutsägs i 1977 års för­svarsbeslut inte till alla delar har kunnat genomföras. Genom tillskott av prisregleringsmedel till anslaget för budgetåret 1979/80 och en väntad förbättring av medelssiuialionen för budgetåret 1980/81 skulle vissa ange­lägna anskaffningar kunna inplaneras. Chefen för armén anför vidare att de beställningsbemyndiganden som har tilldelats för budgetåret 1980/81 är så snävt tilltagna all etl eventuellt tillskott av medel inle kan användas. Chefen för armén har därför hemställt alt beställningsbemyndiganden om 160 milj. kr. stalls lill förtogande för renovering och modifiering av strids­vagnar och för anskaffning av rökgranaler lill granatgevär.

Överbefälhavaren har i sill yttrande tillstyrkt chefens för armén fram­ställning. Överbefälhavaren har också föreslagit all bemyndiganden om ytterligare 50 milj. kr. inhämtas för armén för atl öka anskaffningen av tunga pansarvärnsrobotar.

Beställningsbemyndigandenas fördelning på primäruppdrag sedan kom­pletterande underlag har inhämtats framgår av följande tabell.

Beställningsbemyndiganden (I 000- ud kr.l

Prim

ä

ruppdrag m. m.

Bemyndiganden

Chefen f

ö

r 

ö

verbet

ä

lhi

arm

é

n/ avaren

F

ö

redra­ganden

Arm

é

f

ö

rband: Centralt vidtagen materiel­anskaffning m.m.. utom av viss sjukv

å

rdsmateriel. f

ö

r delprogrammet

F

ö

rdelningsf

ö

rband m.m. Infanteribrigad m. m. Pansarbrigad m.m.

50000 40 Ot

»

 171000

210000

Kostnader

26lt)00

210000

Prisreglering

-

-t-21000

Bemyndigandebehov

261(100

231 000

Föredraganden

Utformningen av del priskompensationssystem (netloprisindex) som lillämpas för försvarsulgiflerna har medfört atl priskompensalionen under flera perioder har varit i otakl med försvarels pris- och löneförändringar. Under budgetåren 1977/78 och 1978/79 var del därför nödvändigt all upp­skjuta materielanskaffning till avsevärda belopp och att låta även mycket angelägna anskaffningar ulgå ur de planer som omfattades av 1977 ärs försvarsbeslut.

För budgetåret 1980/81 bedöms priskompensationen bli så stor alt del

Prop.l980/81:101

5

finns elt slörre utrymme för materielanskaffning än vad som planerades när beställningsbemyndiganden begärdes för budgetåret 1980/81. Med hän­syn lill den förbättrade likviditeten skulle del sålunda nu vara möjligt alt täcka vissa brister i materielanskaffningen i förhållande till 1977 års för­svarsbeslut. Del är emellertid inle möjligt all lägga ul ylterligare beställ­ningar under budgetåret 1980/81 ulan all riksdagen lämnar nya beställ­ningsbemyndiganden.

Jag förordar därför atl riksdagen lämnar yllerligare beställningsbemyn­diganden under förevarande anslag liksom under anslagen C 2. Marinför­band: Materielanskaffning och D 2. Flygvapenförband: Materielanskaff­ning. Jag återkommer lill mina förslag belräffande anslaget D 4. Flygva­penförband: Forskning och utveckling under anslaget D 2. Flygvapenför­band: Materielanskaffning. Min beräkning av beställningsbemyndigandena har skett mot bakgrund av en samlad bedömning av likvidilelssitualionen för budgetåren 1980/81 och 1981/82. Jag vill i della sammanhang erinra om all jag lidigare denna dag förordat all betalningsmedel som svarar mol upp dll 4 % av den till genomförandeprisläget omräknade utgiftsramen för budgetåret 1980/81 vid behov får föras över lill budgetåret 1981/82.

Min beräkning av beställningsbemyndigandena under förevarande an­slag framgår av sammanställningen. Av bemyndigandena ulgör 21 milj. kr. prisregleringsbemyndiganden för omräkning från prisläget februari 1980 lill prislägel februari 1981. Beställningarna beräknas medföra utbetalningar under budgetåret 1980/81 om ca 75 milj. kr.

Liksom lidigare bör del få ankomma på regeringen att ta ställning lill vilka anskaffningar m. m. som bör ske inom ramen för del beställningsbe­myndigande som riksdagen kan komma all lämna.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

atl bemyndiga regeringen all medge all beställningar av materiel m.m. för arméförband får läggas ul inom en kostnadsram av ylleriigare 231 000(X)0 kr.

C. Marinförband

[2J C 2. Marinförband: Materielanskaffning. För budgetåret 1980/81 har riksdagen under della anslag bemyndigat regeringen all medge all beställ­ningar av materiel m. m. för marinförband får läggas ut inom en kostnads­ram av 383,3 milj. kr. och anvisat etl förslagsanslag av 691 milj. kr.

Chefen för marinen har anmält alt myckel slor restriktivitet iakttogs vid beräkningen av nya beställningsbemyndiganden i anslagsframställningen för budgetåret 1980/81. Därefter har överbefälhavaren gett direktiv om vissa beredskapshöjande åtgärder, vilkel gör alt yllerligare 70 milj. kr. i beställningsbemyndiganden behövs. Vidare medför riksdagens beslut om alt tilldela Karlskronavarvet AB 75 milj. kr. i varvsslöd alt vapenmaleriel

Prop. 1980/81:101

6

m. m. måste beställas för ca 57 milj. kr. lill de båda minröjningsfartyg som skall tillverkas med utnyttjande av bl.a. varvsslödsmedlen. Slutligen be­hövs beställningsbemyndiganden om ca 30 milj. kr. för vissa smärre objekt och prisregleringsbemyndiganden om 15.5 milj. kr.

1 en särskild skrivelse har chefen för marinen hemställt all med utnytt­jande av varvsslödsmedlen få anskaffa två minröjningsfartyg. Ulöver varvsslödsmedlen behövs därvid bemyndiganden om 35 milj. kr. för varvs-beställningen och 20 milj. kr. för att täcka beräknade kostnadsökningar pä de delar av anskaffningen som betalas av varvsslödsmedlen.

Överbefälhavaren har tillstyrkt chefens för marinen framställningar och föreslagit atl beställningsbemyndiganden härutöver skall lämnas om totalt ca I 300 milj. kr. för ubåtar av typ A 17 och minröjningsfartyg.

Beställningsbemyndigandenas fördelning på primäruppdrag sedan kom­pletterande underlag har inhämtats framgår av följande labell.

Beställningsbemyndiganden II 000-lal kr.l

Primäruppdrag m. m.

Bemvndiganden

Chefen för marinen/ överbefälhavaren

Föredra­ganden

Marinförband: Centralt vidtagen materiel­anskaffning m. m.. utom av viss sjukvårdsmateriel. för delprogrammet

För flera delprogram gemensamma led­nings-, bas- och underhållsförband m. m. Helikopteiförband Ytattackförband m. m. Ubåtsförband Minröjningsförband Fasta kuslartilleriförband Rörliga kustartilleriförband Gemensamma produktionsresurser

Marinförband: Centralt vidtagen materiel­anskaffning m. m. av viss sjukvårdsmateriel för delprogrammet

11 .100

42 700

7 800

850000

587 000

4.3 000

1000

11 200

215000

Gemensamma produktionsresurser

1500

-

Kostnader

1555.500

215 000

Prisreglering

+ 15.500

-1-22000

Bemyndigandebehov

1571000

237 000

Föredraganden

Belräffande medelslillgången och planeringssituationen inom försvaret m.m. ber jag atl få hänvisa lill vad jag har anfört under anslaget B 2. Arméförband: Materielanskaffning.

Min beräkning av beställningsbemyndigandena framgår av sammanställ­ningen. Jag har bl. a. beräknat vissa bemyndiganden för all förbällra ubäls-jaklkapaciteten hos marinens helikoptrar.

Prop.l980/81:101

7

Jag vill i della sammanhang erinra om att riksdagen den 5 juni 1980 beslutade all dels intäkter om ca 18 milj. kr. av viss fartygsförsäljning och dels 15 milj. kr. av anslaget under fjortonde huvudtiteln Avskrivningslån lill varvsindustrin m.m. för budgetåret 1980/81 skulle användas för om­byggnad av motorlorpedbålar lill vedetlbålar. Regeringen uppdrog den 26 juni 1980 ål försvarels materielverk alt med utnyttjande av tidigare nämnda försäljningsintäkter låta bygga om fyra motortorpedbåtar lill vedetlbålar vid Karlskronavarvel AB. Efter samråd med chefen för industrideparte­mentet förordar jag atl de 15 milj. kr. som skulle avdelas av varvsstöds-medlen får utnyttjas för anskaffning av två minröjningsfarlyg.

Av bemyndigandena ulgör 22 milj. kr. prisregleringsbemyndiganden för omräkning från prisläget februari 1980 lill prislägel februari 1981. Beställ­ningarna beräknas medföra utbetalningar under budgetåret 1980/81 om ca 120 milj. kr.

Liksom tidigare bör det få ankomma på regeringen atl la ställning lill vilka anskaffningar m. m. som bör ske inom ramen för del beställningsbe­myndigande som riksdagen kan komma all lämna.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen alt

1.

bemyndiga regeringen att medge alt beställningar av materiel m.m. för marinförband får läggas ul inom en kostnadsram av ylleriigare 237000000 kr.,

2.

godkänna vad jag har anfört om användningen av fjortonde hu­vudtitelns reservationsanslag Avskrivningslän till varvsindu­strin, m. m.

D. Flygvapenförband

[3J D 2. Flygvapenförband: Materielanskaffning. För budgetåret 1980/81 har riksdagen under detla anslag bemyndigat regeringen atl medge alt beställningar av materiel m. m. för flygvapenförband får läggas ut inom en kostnadsram av 4345 milj. kr. och anvisat etl förslagsanslag av 1968,9 milj. kr.

Försvarets materielverk har hemställt om yllerligare beställningsbemyn­diganden om 299 milj. kr. för budgetärel 1980/81 för att skapa dllräcklig handlingsfrihet och säkerställa beslällningsverksamhelen.

Överbefälhavaren har tillstyrkt materielverkets framställning och före­slagil all beställningsbemyndiganden härutöver skall lämnas om totalt 1 020 milj. kr. för bl. a. jaktrobotar lill flygplan 37 och nya lågspaningsra-darstalioner.

Beställningsbemyndigandenas fördelning på primäruppdrag framgår av följande labell.

Prop.1980/81:101

Beställningsbemyndiganden II 000-tal kr.)

Primäruppdrag m. m.

Bemyndiganden

Försvarets materielverk/ överbefälhavaren

Före­draganden

Flygvapenförband: Centralt vidtaget materielunderhåll, utom av viss sjukvårdsmateriel, för delprogrammet

Gemensamma produktionsresurser

32000

32000

Flygvapenförband: Centralt vidtagen materielanskaffning mm., utom av viss sjukvårdsmateriel, för delprogrammet

För flera delprogram gemensamma

lednings- och strilförband Jaklförband Attackförband Flygtransportförband Gemensamma produktionsresurser

277 000' 686 000 258000 133000 59000,

7751)00

Kostnader

1 445 («)0

775 000

Överföring av bemyndiganden frän anslaget D 4. Flygvapenföiband: Forskning och utveckling exkl. prisregleringsbemyndiganden

Prisreglering

Bemyndigandebehov

I 445 000

-511000 -I-  27 000

291000

Föredraganden

Belräffande medelstillgången och planeringssituationen inom försvaret ber jag att få hänvisa lill vad jag har anfört under anslaget B 2. Arméför­band: Materielanskaffning.

Min beräkning av beställningsbemyndigandena framgår av sammanställ­ningen.

Jag vill i detla sammanhang anmäla all försvarels materielverk har hemställt om yllerligare 73 milj. kr. i beställningsbemyndiganden under anslaget D 4. Flygvapenförband: Forskning och utveckling. Under della anslag finns emellertid 584 milj. kr. i beställningsbemyndiganden lill rege­ringens disposition för materielobjekt som inle längre är akluella. Jag förordar alt 73 milj. kr. av dessa bemyndiganden fär omfördelas och användas enligl materielverkets förslag och att återstoden jämte prisregle­ringsbemyndiganden får föras över lill förevarande anslag.

Liksom tidigare bör det få ankomma på regeringen att ta ställning lill vilka anskaffningar m. m. som bör ske inom ramen för del beställningsbe­myndigande som riksdagen kan komma alt lämna.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen alt

Prop.1980/81:101

9

1.

bemyndiga regeringen alt medge alt beställningar av materiel m. m. för flygvapenförband får läggas ut inom en kostnadsram av ytterligare 291 000000 kr.,

2.

bemyndiga regeringen att föra över beställningsbemyndiganden om 560000000 kr. från anslaget Flygvapenförband: Forskning och utveckling till förevarande anslag.

ti    Riksdagen 1980/81. I .saml. Nr 101

Prop.1980/81:101

Bilaga 2

Utdrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-12-23

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 såvitt avser socialdepartementets verksamhetsområde

FEMTE HUVUDTITELN

G. Universitetssjukhus m.m.

[I] 

G 3. Karolinska sjukhuset: Utrustning. Under denna rubrik har i stats­budgeten för budgetåret 1980/81 anvisats ell reservationsanslag av 22 milj. kr. Härav har 3,5 milj. kr. beräknats för utrustning i samband med den allmänna upprustning av karolinska sjukhuset, som byggnadskommittén för upprustning av sjukhuset bedriver.

Byggnadskommittén för upprustning av karolinska sjukhuset utarbetar f. n. ell program för anskaffande av utrustning till behandlingsbyggnaden F, som uppförs vid karolinska sjukhuset. Byggnaden skall stå inflytt­ningsklar redan i början av år 1982. 1 byggnaden skall finnas operationsav­delning, inlensivvårdsavdelning med uppvakningsenhet, akutmottagning med inlagningsavdelning, förlossningsavdelning, sieriliseringscentral samt tekniska försörjningsanordningar m.m. Kommittén bedömer preliminärt all kostnaden för utrustningen lill nybyggnader kommer alt uppgå lill drygt 40 milj. kr. Upphandling av utrustning, sorn skall installeras under bygg­nadsprocessen eller som har lång leveranslid, bör ske i ell tidigt skede. Sålunda bör redan under budgetåret 1980/81 upphandling påbörjas av operationsbord, viss röntgenutrustning och viss elektronisk övervak-ningsulruslning m. m. inom en kostnadsram av 20 milj. kr. i kostnadslägel april 1980. Vid upphandlingen måsle i vissa fall förskollslikvider betalas.

Föredraganden

Byggnadskommittén för upprustning av karolinska sjukhuset anser att upphandling av utrustning lill den nya behandlingsbyggnaden vid karolins­ka sjukhuset, som skall slå färdig i början av år 1982, måste kunna påbörjas

Prop.1980/81:101

II

redan under budgetåret 1980/81. Jag delar denna uppfattning. 1 avvaktan på atl ell slulligl ulrustningsprogram skall kunna färdigställas och prövas, är jag beredd all godta kommilléns förslag all beställning bör fä ske inom en ram av 20 milj. kr. 1 den mån beslällningslikvider måsle betalas får della ske inom ramen för de medel, som kommittén förfogar över för innevaran­de budgetår.

Regeringen bör av riksdagen utverka bemyndigande för regeringen alt medge all utrustning lill den nya behandlingsbyggnaden vid karolinska sjukhuset beställs till en kostnad av högst 20 milj. kr., att betalas under innevarande och kommande budgetär i takt med de medel, som anvisas. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

all i enlighet med vad jag har anfört medge all utrustning lill en ny behandlingsbyggnad vid karolinska sjukhuset beställs lill en kost­nad av högst 20000000 kr. atl betalas av medel som anvisas under reservationsanslaget Karolinska .sjukhuset: Utrustning.

Prop.1980/81:101

12

Bilaga 3

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-12-23

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde

ÅTTONDE HUVUDTITELN

B. Statlig rationalisering och revision, m. m.

fl ] Fråga om ny organisation för statskontoret m. m.

Bakgrund

Statskontorets verksamhet behandlades i prop. 1979/80:124 om den cenirala organisationen för rationalisering och ADB i statsförvaltningen. Verkets huvuduppgifter bör enligl propositionen vara atl fungera som utredningsorgan ål regeringen och all ge vägledning och slöd lill myndighe­terna i frågor om rationalisering, administrativ utveckling och ADB. Före­draganden anmälde ocksä all han inom kort avsåg all inhämta regeringens bemyndigande alt tillkalla en organisationskommitté för all lämna förslag lill ny organisation m. m. för statskontoret. En strävan i arbetet borde vara atl den nya organisationen skulle kunna lillämpas fr.o.m. den I januari 1981.

Vad som i propositionen anförts om statskontorets uppgifter och verk­samhet föranledde vid riksdagsbehandlingen (FiU 1979/80:26, rskr 1979/80:308) inga erinringar av betydelse. Däremot framkom erinringar mol vad som anförts om en ny organisation för verkel och dess genomfö­rande.

Den nya organisationen var enligt finansutskottets belänkande endasi löst skisserad. Frågan borde därför underställas riksdagen på nytt när huvudlinjerna var klara. Enligt utskottets mening värdet angeläget att den nya organisationen kunde byggas upp snarast möjligt och arbetsro skapas inom verkel. Om emellertid tidsschemat därvid blev alltför pressat, fick den nya organisationen genomföras vid en senare tidpunkt än den föreslag­na (dvs. den 1 januari 1981), dock senast den I juli 1981.

Prop.1980/81:101

13

Den organisationskommitté', som min företrädare efter regeringens be­myndigande tillkallade för all se över statskontorets organisarion m. m., är nu färdig med sitt arbete. Del har redovisats i rapporten (Ds B 1980:16) Statskontorets organisation m. m. Eftersom statskontorets nya organisa­tion enligt riksdagens önskan bör börja genomföras under innevarande budgetår, redovisas nu i samband med tilläggsbudget II för budgetåret 1980/81 huvudlinjerna i statskontorets nya organisation. Frågan om anslag lill statskontoret för budgetåret 1981/82 harjag tidigare denna dag behand­lat vid min anmälan av anslagen under slalsbudgetens åttonde huvuddlel (prop. 1980/81:100 bil. II).

Organisationskommittén

Organisationskommittén för statskontoret har enligt sina direktiv (Dir. 1980:43) haft till huvuduppgift att lämna förslag lill programindelning och organisation för statskontoret. Vidare skulle kommittén pröva med vilka frågor och på vilket sätt statskontoret skall arbeta inom det kontorslek-niska området, lämna förslag dll ställning, uppgifter och sammansättning för ell råd för melodfrågor samt föreslå de ändringar som fordras i stats­kontorets instruktion.

Programindelning

Statskontoret har sedan länge fåll anslag i programlermer. F.n. är Verksamheten uppdelad på tvä program, nämligen Rationalisering saml Anskaffning och förvaltning av ADB-utrustning. Den anslagspost som regeringen anvisar lill det förstnämnda programmel är obelecknad, dvs. anvisade medel får inle överskridas ulan regeringens medgivande. Den anslagspost över vilken medel anvisas lill del andra programmel. vilket finansieras via avgifter för anskaffad utrustning, är förslagsvis betecknad och får således merbelaslas ulan särskilt medgivande. Viss övertoring av medel mellan programmen har medgivits.

Organisationskommittén anser att programindelningen bör ändras i en­lighet med den beskrivning av statskontorets uppgifter som statsmakterna nyligen faslslällt. Kommittén föreslår alt verksamheten i framtiden delas upp på följande tre program:

Rationaliseringsutredningar

Effektivitelsslödjande verksamhet

Anskaffning och förvaltning av ADB-utrustning.

Indelningen av programmen i delprogram och programelemenl bör enligl kommittén göras av statskontoret på grundval av de avvägningar som är mest intressanta från ledningssynpunkl.

Den nya programindelningen föreslås av redovisningsiekniska skäl lill-

' Generaldirektören Sven[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, riksdagsledamöterna Paul[REDACTED_EFTERNAMN] och Christer[REDACTED_EFTERNAMN], departementssekreteraren Bengt[REDACTED_EFTERNAMN] samt överdirek­tören Alf Resare.

Prop.1980/81:101

,4

lämpas först fr. o. m. ingången av budgetåret 1981/82. Kommittén har, som framgår av min tidigare denna dag gjorda anmälan av frågan om anslag till statskontoret för budgetåret 1981/82, räknat om statskontorets anslags­framställning för budgetåret 1981/82 så alt den blir anpassad till den nya programindelningen.

Organisation

I organisatoriskt hänseende är Ln. stalskonloret, under styrelsen och verksledningen, organiserat på fem avdelningar, nämligen tre utrednings­avdelningar, en leknisk avdelning, en planerings- och utbildningsavdelning saml en administrativ byrå. Vidare finns etl verksledningssekretariat som är knutet lill den administrativa byrån. Vid sidan av avdelningsorganisa-lionen finns f.n. även en särskild utredningsgrupp. Statskontoret har f.n. ca 300 årsarbetskrafter.

1 statskontorets styrelse ingår företrädare för riksdagen. Verksledningen beslår av en generaldirektör och en överdirektör.

Organisationskommittén anser all statskontorets organisation i vissa avseenden bör ändras. Elt förslag till ny organisation har utarbetats med ledning av de riktlinjer för statskontorets omorganisation som angetts i prop. 1979/80: 124 (s. 36) och kommitténs direktiv (Dir. 1980:43). erfaren­heterna från lidigare enhelsindelningar samt de krav på organisation och arbetsformer som verksamheten ställer.

Faktorer av mer allmän natur som kommittén beaktat vid sina övervä­ganden om organisationen är del sannolikt ökade inslaget av besparingsin­riktade utredningsuppdrag, de nya förutsättningar för ralionaliseringsverk­samheten som den arbelsrättsliga lagsliftningen och medbestämmandeav­talet för del slalliga omrädel (MBA-S) medfört samt det växande behovet av anvisningar och stöd lill de slalliga myndigheterna i frågor om rationali­sering, administrativ utveckling och ADB. Nämnda faktorer medför bl.a. all kraven på projektledarnas och utredarnas omdöme, kunskaper och erfarenheler ökar.

Bland faktorer i slalskontorets verksamhet, som kommittén tillmätt slor vikt vid sina överväganden om organisationen, är behovet av samverkan mellan statskontorets två huvudsakliga verksamheter, dvs. utrednings­verksamheten och den effektivitelsslödjande verksamheten. Några klara gränslinjer mellan dessa är inle möjliga alt dra. Kvaliteten i utrednings­verksamheten är delvis beroende av slödel från den effektivitelsslödjande verksamheten. Denna kan å andra sidan inle bedrivas isolerad från utred­ningsverksamheten ulan måste i slor ulslräckning grundas på praktiskt rationaliseringsarbele.

Bland de speciella krav som ställs på den nya organisationen kan näm­nas all organisationen skall ha få handläggnings- och beslutsnivåer saml vara flexibel. Del sistnämnda kan åstadkommas bl.a. genom all arbetet i största möjliga utsträckning bedrivs i projektform med fastställda tids- och

Prop.1980/81:101

15

resursramar och genom en aktiv planering och samordning. Vidare bör huvudenheterna vara av hanterlig storlek, dvs. inle översliga 30-40 perso­ner.

Kommilléns förslag innebär att statskontoret under styrelsen och verks­ledningen indelas i sju enheter, varav sex ralionaliseringsenheler och en administrativ enhet. Tre av rationaliseringsenhelerna bör ha huvudsakli­gen sektorinriktade arbetsuppgifter medan de tre andra bör ha huvudsakli­gen sektorövergripande uppgifter.

Vad gäller styrelsen, i vilken f.n. två av ledamöterna är tillsatta på parlamentariska grunder, konstateras att denna enligt prop. 1979/80; 124 avses få ett ökat inslag av företrädare för riksdagen. Kommittén har därtör inle funnit anledning all lämna förslag om delta. På denna punkl har emellertid ledamoten[REDACTED_EFTERNAMN] förklarat sig inle kunna dela majoritetens uppfattning. Han anser alt i styrelsen bör ingå fyra representanter för riksdagspartierna - en av dem bör dessutom kunna utses lill vice ordfö­rande - saml en företrädare för kommuner och landsting.

Verksledningen bör även fortsättningsvis beslå av en generaldirektör och en överdirektör. Därutöver bör verksledningen kunna knyta kvalifice­rade utredare till sig vid sidan av linjeorganisationen för vissa uppgifter eller för viss lid.

Statskontorets ralionaliseringsutredningar rörande enskilda myndighe­ter och verksamhetsområden förläggs enligl förslagel lill de tre sektorinrik­tade rationaliseringsenheterna. Varje sektorinriklad enhet svarar för utred­nings- och remissverksamhet som avser sektorn i fråga, dvs. ett anlal departementsområden, samt för allmänna kontakter med och allmän råd­givning lill myndigheterna inom sektorn. Fördelningen av områden mellan enheterna bör fortlöpande omprövas med hänsyn lill uppdragens samman­sättning. Fördelningen mellan de nuvarande utredningsavdelningarna bör ses över av verket inför den nya organisationens genomförande.

De sektorövergripande rationaliseringsenhelerna föreslås få följande verksamhetsinriktning. En bör svara för behovsprövning, anskaffning och förvaltning av ADB-utrustning samt löpande samordning av utnyttjandet av sådan utrustning. Enheten bör också svara för kontakter med och rådgivning lill myndigheterna i frågor om anskaffning av ADB-utrustning. De två andra bör svara för allmänt effektivitelsslödjande verksamhet inom områdena rationalisering, administrativ utveckling och ADB saml kunna bedriva sektorövergripande ulredningar. Den ena av dessa två enheter bör särskilt inriktas pä rationaliseringsverksamhelens effektivisering och den andra på kontorsarbetets rationalisering.

Den administrativa enheten bör svara för den centrala personal- och ekonomiadministrationen, allmänna kansligöromäl samt vissa andra upp­gifter. Till denna enhet bör organisatoriskt även sådana verkets stabsupp­gifter (övergripande planering och vissa informationsfrågor) som i sakhän­seende är underställda verksledningen.

Prop.1980/81:101

16

Vad gäller tjänster och personal har kommittén haft att utgå från att verksamheten skall bedrivas inom oförändrad resursram. Kommittén före­slär dock bl. a. all nuvarande tjänster för enhetscheferna - sex befallning­ar som avdelningschef och en tjänst som organisationsdirektör - dras in och all i stället tio tjänster som ralionaliseringsdireklör inrättas. Inneha­varna av dessa tjänster skall antingen vara linjeansvariga chefer eller slå lill verksledningens förfogande för särskilda, kvalificerade uppgifter.

Kommittén föreslär all genomförandel av den nya organisationen bör inledas snarast möjligt sedan statsmakterna fattat sina beslut, dvs. redan under innevarande budgetär.

Övrigt

Organisationskommittén har även haft lill uppgift att överväga statskon­torets arbele på konlorsområdet. Kommittén konstaterar därvid atl ut­vecklingen på ADB- och konlorsområdet häller på atl förändra inle bara kontorsarbetet i snäv mening ulan del administrativa arbelel över huvud taget. Både sättet all ulföra enskilda arbetsmoment och arbetsorganisatio­nen förändras.

Slalskontorets roll bör enligt organisationskommitténs mening vara all ge vägledning och stöd i frågor om val av utrustning, rationalisering av arbetsrutiner och arbetsorganisation, standardisering av lekniska och ma­nuella rutiner o.d.

Kommittén finner det angelägel all stalskonloret mer aktivt än hittills går ut direkt lill myndigheter eller grupper av myndigheter och ger råd och rekommendationer om tillgänglig teknik och lämpliga metoder.

Enligl kommittén behövs ocksä en mer långsiktig planering av insatser­na inom området konlorsaulomatisering och konlorsulveckling för all ge nödvändig stadga åt verksamheten. Statskontoret håller f. n. på alt utarbe­ta ell handlingsprogram inom området. Kommittén anser att statskontoret bör fullfölja della arbele och därefter lämna förslag lill en konkret plan för statskontorets verksamhet inom området.

Enligl riksdagsbeslutet med anledning av prop. 1979/80: 124 skall ell råd för melodfrågor inrättas vid statskontoret. 1 organisationskommitténs upp­gifter har ingått all lämna förslag angående rådels ställning, uppgifter och sammansättning saml lill de ålgärder som behövs för inrättandet.

Rådet föreslås knytas till slatskonlorel som ett rådgivande organ i frågor om effektivitelsslödjande insatser inom rationalisering, administrativ ut­veckling och ADB. Tyngdpunkten bör ligga på medverkan i all fånga upp och värdera behovel av olika metodinsalser. Vidare bör rådet medverka vid planeringen av arbetet i dessa frågor.

Rådet bör beslå av personer som har egen erfarenhet av och kunskap om rationalisering och utvecklingsarbete pä del administrativa området eller som eljest arbetar med sådana problem. Rådet bör förutom ordföranden omfalta högst tolv personer och förordnas för en tid av tre år. Ledamö-

Prop.1980/81:101

17

terna i rådet bör tillsättas av regeringen efter förslag av statskontoret. Ordförande bör vara statskontorets generaldirektör eller den person som denne utser. Ledamöterna bör hämtas frän statliga myndigheter som arbe­tar med administrativt utvecklingsarbete såsom försvarets rationaliserings­institut, postverket och televerket, saml - för kontakter med leknisk forskning och utveckling - från styrelsen för teknisk utveckling. Härtill bör komma företrädare för slalliga myndigheter eller andra offentliga or­gan som kan representera mottagarna av slöd i melodfrågor, som är engagerade i intressanta utvecklingsprojekt på del administrativa området eller som lämnar service inom omrädel. Till rådet bör även knytas företrä­dare för de fackliga huvudorganisationerna på den slalliga arbetsmarkna­den.

Statskontoret bör svara för berednings- och sekretariatsfunktionen ål metodrådet.

Kommittén föreslär atl melodrådel inrättas den 1 juli 1981.

Föredraganden

Organisationskommitténs huvuduppgifter har varit all lämna förslag lill programindelning och organisation för statskontoret.

Vad gäller programindelningen, som det ankommer på regeringen atl besluta om, föreslår kommittén all verksamheten i framliden delas upp på tre program, nämligen Ralionaliseringsutredningar, Effektivitelsslödjande verksamhet samt Anskaffning och förvaltning av ADB-utrustning. Stats­kontorets verksamhet styrs i första hand genom de uppdrag som regering­en lämnar verkel. Programindelningen har emellertid även till uppgift all informera om verksamhetens allmänna inriktning och karaktär. Den före­slagna programindelningen avspeglar enligl min mening verksamheten bällre än den nuvarande och bör därför genomföras. Detta bör ske fr. o. m. budgetärel 1981/82. Jag avser alt återkomma lill regeringen i denna fråga i samband med all del blir aktuellt alt slälla medel lill förfogande för della budgetår.

Statskontorets organisation föreslås av kommittén ändras i vissa avseen­den. Utredningsverksamheten bör även i fortsättningen bedrivas inom tre sekloriellt inriktade enheter. Deras arbetsområden bör fortlöpande omprö­vas med ledning av uppdragens sammansättning. Den effektivitelsslöd­jande verksamheten bör fördelas på tre sektorövergripande enheter. En av dessa bör svara för behovsprövning, anskaffning och förvaltning av ADB-utrustning saml löpande samordning av utnyttjandet av sådan utrustning. De tvä andra bör svara för effektivitelsslödjande verksamhet inom områ­dena rationalisering, administrativ utveckling och ADB samt sektoröver­gripande ulredningar. Den ena av dessa enheter bör särskilt inriklas på rationaliseringsverksamhelens effektivisering och den andra på kontorsar­betets rationalisering. Vidare bör en särskild enhet inrättas för de admini­strativa uppgifterna m.m. 

t2    Riksdagen 1980/81. I .saml. Nr 101

Prop.1980/81:101

18

Den föreslagna organisationen är enligl min mening väl anpassad lill statskontorets huvuduppgifter. Samtidigt innebär den inte sågenomgripan­de förändringar all del behöver la läng lid all genomföra den och få den atl fungera. Jag kan därför i huvudsak slälla mig bakom kommilléns organisa­lionsförslag. Jag avser atl, sedan riksdagen haft tillfälle all la del av förslaget, återkomma till regeringen med förslag om de åtgärder som behövs för atl den nya organisationen skall kunna lillämpas. Del är angelä­gel alt så kan bli fallet redan under innevarande budgetår. Riksdagen gav också ullryck för della i samband med behandlingen av prop. 1979/80:124.

Jag vill belräffande statskontorets organisation särskilt framhålla all del enligt min mening finns etl nära samband och ell slarkl behov av samver­kan mellan utredningsverksamheten och den effeklivitetssiödjande verk­samheten. För etl bra resullal av statskontorets arbele krävs därför alt projekt sätts samman med hänsyn lill befintlig kompelens oberoende av var i organisationen denna finns. Delta ställer i sin lur krav pä smidighet och flexibilitet i verkels organisation, arbetsformer och planering. Jag förutsätter all statskontoret efter omorganisationen fortlöpande följer hur samspelet mellan utredningsverksamheten och den effektivitelsslödjande verksamheten fungerar och vid behov vidtar ålgärder för alt förbättra detla samspel.

Organisationskommittén har även behandlat statskontorets uppgifter inom området konlorsulveckling och konlorsaulomatisering. Del är viktigt all statskontorets arbete pä della område inriklas på hela funktioner och inte enbart på enskilda arbetsmoment och på ulrustningsfrågor. Den inrikt­ning av verkels arbele på konlorsområdet som kommittén föreslår tillgo­doser enligl min mening behovet av all se lekniska förändringar av kon­torsarbetet i etl vidare perspektiv och då beakta även arbetsorganisadons-och arbetsmiljöfrågor. Det handlingsprogram för arbetet på konlorsområ­det som statskontoret håller på atl utarbeta bör ge tillfälle alt inhämta avnämarnas, dvs. de statliga myndigheternas, synpunkler på vilka frågor som bör prioriteras. Jag anser också liksom kommittén att slatskonlorel mer aktivt än hittills bör gå ul direkt lill myndigheterna med råd och rekommendationer i olika frågor.

Organisationskommittén har vidare lämnat förslag rörande del råd för melodfrågor som riksdagen uttalat sig för (FiU 1979/80:26 s. 7). Jag har inga erinringar mol vad som föreslås i fråga om rådels ställning och uppgifter saml formerna för alt utse ledamöter. Del ankommer pä regering­en all besluta om melodrådels sammansättning och verksamhetsformer.

Som en förutsättning för den nya organisationen har bl.a. gällt alt den inle skall leda lill några ytterligare kostnader för statsverket utan atl den skall kunna genomföras inom den anslagsram som riksdagen redan anvi­sat. Jag kan konstatera alt organisationskommitténs förslag bygger på della. Del är således inle aktuellt att i detta sammanhang begära någon yllerligare medelsanvisning av riksdagen. Inte heller förutsätts några nya tjänster som kräver riksdagens medverkan för atl inrättas.

Prop.1980/81:101

19

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle

atl la del av vad jag anfört om genomförandel av en ny organisation m. m. för statskontoret.

E. Statlig lokalförsörjning

[2] E 2. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Från della anslag bestrids utgifter för investeringar i byggnader för slallig verksamhet och för vilka medel inte har anvisats under annat anslag. För byggnadsobjekt som beräknas kosta mer än 2 milj. kr. förs separata kostnadsramar upp i den investeringsplan som finns upplagen under anslaget. 1 statsbudgeten för innevarande budgetår är under anslagsrubriken uppfört ell reservations­anslag av 200 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns en behållning av ca 173 milj. kr. under anslaget. Byggnadsstyrelsen har redovisat all medelsför­brukningen för de i gällande investeringsplan uppförda objekten beräknas uppgå till ca 400 milj. kr.

För atl bestrida kostnaderna för de i gällande investeringsplan uppförda objekten förordar jag att 20 milj. kr. ulöver tidigare anvisat belopp anvisas på tilläggsbudget 

II 

för innevarande budgetår.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

all lill Byggnadsarbeten för statlig förvaltning på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 anvisa ett reservations­anslag av 20000000 kr.

Kartong: S. 20, rad 5 Står: punkterna I och 2 Rättat till: punkterna I, 2 och 5

Prop.1980/81:101

20

Bilaga 4

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-12-23

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvill avser punkterna I, 2 och 5; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvill avser punkterna 3 och 4

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 såvitt avser utbildningsdepartementets verksamhetsområde

NIONDE HUVUDTITELN

B. Kulturändamål

[1] B 10. Bidrag till Svenska riksteatern. 1 statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ell reservationsanslag av 79905000 kr. I dlläggsbudgel 1 till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 har till bidrag till Svenska riksteatern anvisats ett reservationsanslag av 3 158000 kr. (prop. 1980/81:25. KrU 1980/81:14, rskr 1980/81:124) med hänsyn till kostnadsökningar lill följd av 1979 års löneavtal, ändrade soci­ala avgifter och höjda traktamenten. Riksteatern har anhållit om ytterligare medel för budgetåret 1980/81 med hänsyn bl.a. till kostnadsökningen med anledning av 1980 års avtal.

Föredraganden

Dä delta anslag anmäldes i prop. 1980/81:25 anförde jag atl jag hade för avsikt alt återkomma i annal sammanhang. Med hänsyn lill beslutade ökningar med anledning av 1980 års avtal och ökade traktamentskostnader m. m. förordar jag all anslaget lill bidrag lill Svenska riksteatern höjs med 5659000 kr., varav för löner med högst 3 368000 kr. Jag har för avsikt att återkomma i annal sammanhang belräffande medelsbehov med anledning av 1981 års löneavtal. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

all lill Bidrag till Svenska riksteatern på tilläggsbudget 11 till stats­budgeten för budgetåret 1980/81 anvisa ell reservationsanslag av 5659000 kr.

Prop.1980/81:101

21

[2] Bil. Bidrag till Operan och Dramatiska teatern. 1 statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ell reserva­tionsanslag av 153780000 kr. 1 tilläggsbudet 1 lill statsbudgeten för budget­året 1980/81 har lill bidrag lill Operan och Dramatiska teatern anvisats ell reservarionsanslag av 6773000 kr. (prop. 1980/81:25, KrU 1980/81:14, rskr 1980/81:124) med hänsyn till kostnadsökningen belräffande 1979 års avtal m. m. Operan och Dramatiska teatern har anhållit om yllerligare medel för budgetåret 1980/81 med hänsyn lill bl.a. kostnadsökningen med anledning av 1980 års avtal.

Föredraganden

Då medelsbehovel under della anslag anmäldes i prop. 1980/81:25 an­mälde jag alt jag hade för avsikt all återkomma i annal sammanhang beträffande ylterligare medelsbehov för budgetåret 1980/81. Med hänsyn dll beslutade ökningar med anledning av 1980 ärs avtal förordar jag all anslaget till bidrag till Operan och Dramatiska teatern höjs med 9321 000 kr. resp. 4522000 kr., varav för löner högst 6471 000 kr. resp. 3214000 kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

all lill Bidrag till Operan och Dramatiska teatern på tilläggsbudget 

II

lill statsbudgeten för budgetåret 1980/81 anvisa ell reserva­tionsanslag av 13843000 kr.

C. Skolväsendet

[3] C 21. Trädgårdsskolan i Norrköping: Utbildningskostnader. C 22. Trädgårdsskolan i Norrköping: Materiel m. m. 1 statsbudgeten har för innevarande budgetår under dessa anslagsrubriker anvisats dels etl för­slagsanslag för utbildningskostnader av 2022000 kr., dels ell reservations­anslag för materiel m. m. av 169000 kr.

Från anslaget bestrids, kostnader för utbildning vid trädgårdsskolan i Norrköping. Vid skolan bedrivs förmansutbildning och fortbildning på trädgårdsnäringens område.

Föredraganden

1 anslagsframställningen för budgetåret 1978/79 anförde skolöverstyrel­sen (SÖ) att trädgårdsskolans i Norrköping situation pä längre sikt borde utredas. Regeringen uppdrog sedermera genom beslut den 18 maj 1978 ål SÖ all inom ramen för sill löpande arbele utreda trädgårdsskolans situa­tion på längre sikl.

Genom beslut i november 1978 uppdrog SÖ åt en särskild arbetsgrupp alt företa utredning om trädgårdsskolans framlida organisation och verk­samhet samt de övriga frågor som kunde aktualiseras under utredningsar­betet.

Prop.1980/81:101

'>2

Arbetsgruppen har bestått av, förutom tjänstemän i SÖ, representanter för trädgårdsnäringen och personalen vid trädgårdsskolan. SÖ överiäm­nade i september 1979 till regeringen etl förslag belräffande trädgårdssko­lans framlida organisation. Förslaget innebär all huvudmannaskapet för trädgårdsskolan i Norrköping fr. o. m. den Ijuli 1981 överförs från staten lill Östergötlands läns landstingskommun. En sammanfattning av SÖ:s utredning och förslag bör fogas lill regeringsprolokollel i delta ärende som bilaga 4.1.

Efter remiss har yttranden över SÖ:s förslag om trädgårdsskolans i Norrköping silualion på längre sikl avgetis av länsskolnämnden i Östergöt­lands län, länsstyrelsen i Östergötlands län, Östergötlands läns landstings­kommun, Norrköpings kommun. Centralorganisationen SACO/SR, Tjäns­temännens centralorganisation (TCO), Landsorganisationen i Sverige (LO), Lantbrukarnas Riksförbund (LRF) och Trädgårdsnäringens Riksför­bund (TRF). Länsstyrelsen i Östergötlands län har bifogat yttranden från bl.a. länsarbetsnämnden i Östergötlands län, lantbruksnämnden i Öster­götlands län samt Östgöta Trädgårdshall.

En sammanställning av remissyttrandena bör fogas lill regeringsprolo­kollel i della ärende som bilaga 4.2.

Följande information om trädgårdsskolans i Norrköping tillkomst m. m. bör lämnas.

Riksdagen beslöt år 1962 all en trädgårdsskola för grundläggande yrkes­kurs och förmanskurs skulle inrättas i Norrköping (prop. 1962:99, JoU 1962:15, rskr 1962:252).

År 1970 beslöt riksdagen all gymnasieskolan skulle erhålla primärkom­munalt huvudmannaskap. Alnarpsinslilulel, trädgårdsskolan i Norrköping och skogsinstituten skulle dock t. v. förbli slalliga (prop. 1970:4, SU 1970:32, JoU 1970:4, rskr 1970:92 och 99). Vidare beslöt riksdagen all trädgårdsulbildning på gymnasial nivå, med undanlag för dåvarande Al­narpsinslilulel och trädgårdsskolan i Norrköping, skulle ha landslingskom-munah huvudmannaskap (prop. 1970:159, LU 1970:95, SU 1970:222, rskr 1970:437 och 460).

För verksamheten gäller förordningen om statens trädgårdsskola i Norr­köping (ämbetsskrivelse 1972-06-16; ändrad 1976-03-11, 1976-05-20, 1978-06-15 och 1979-06-07). Den vid skolan bedrivna ulbildningen anordnas dels som kurs i markbyggnad om 40 veckor, dels som kurs i trädgårdsodling om 40 veckor. Båda utbildningarna är högre specialkurser. Årligen inläs f. n. 30 elever på vardera studievägen.

Trädgårdsskolan i Norrköping är belägen på en tomt där del även finns en blomsterskola, som har primärkommunen som huvudman. Norrköpings kommun äger såväl mark som byggnader, vilka staten hyr av kommunen för den del som avser trädgårdsskolan. Lokalfrågor och övriga frågor som rör samordning mellan de båda skolorna m.m. regleras genom tvä avtal och en överenskommelse. Avtalen och överenskommelsen gäller för liden

Prop.1980/81:101

23

l.o. m. den 31 december 1983. Om inte uppsägning skett senast etl år före avtalstidens utgång förlängs avtal resp. överenskommelse med fem år för varje gång.

SÖ har föreslagil all huvudmannaskapet för trädgårdsskolan i Norrkö­ping överförs från staten till Östergötlands läns landstingskommun fr. o. m. den I juli 1981, alt staten härvid frigörs från nyss nämnda avtal och överenskommelse med Norrköpings kommun saml alt erforderliga perso-nalålgärder vidtas. SÖ har vidare föreslagil all del skall uppdras ät statens förhandlingsnämnd all genomföra ertbrderliga förhandlingar.

Samtliga remissinstanser ansluter sig lill förslagel all huvudmannaska­pet för trädgårdsskolan övertörs lill Östergötlands läns landstingskommun. Enligt landstinget i Östergötlands län är förulsällningen för överlagandel m.m. av skolan och dess fortsatta drift att godtagbara villkor häiför kan uppnås saml alt erforderliga förhandlingar förs med staten och Norrkö­pings kommun.

Jag delar remissinstansernas uppfattning all det är till fördel för utveck­lingen av Irädgårdsutbildningen i regionen om trädgårdsskolan får lands­tingskommunal huvudman. Utbildningen vid trädgårdsskolan kommer där­vid liksom den övriga irädgårdsutbildningen på gymnasial nivå alt vara inordnad i gymnasieskolan. Statsbidrag kommer att utgå enligt gällande regler för kommunal gymnasieskolulbildning. Regeringen gav den 14 maj 1980 statens förhandlingsnämnd i uppdrag all förhandla om ell överto-rande av huvudmannaskapet för liädgårdsskolan i Norrköping från staten till landstingskommunen.

Förhandlingarna har slutförts under hösten 1980. Avtal, som reglerar villkoren för överlagande av huvudmannaskapet för trädgårdsskolan i Norrköping, har upprättats mellan svenska staten och Östergötlands läns landstingskommun och gäller under förbehåll av alt det godkänns av rege­ringen samt av Östergötlands läns landsting genom beslut som vinner laga kraft. Avtalet bör fogas lill regeringsprolokollel i delta ärende som bilaga 4.3.

Avtalet innebär all Östergötlands läns landstingskommun den 1 juli 1981 övertar huvudmannaskapet för trädgårdsskolan i Norrköping. 1 avtalet har överenskommils all staten ersätter landstingskommunen med 1 250000 kr. för uppförande av en markbyggnadshall saml för vissa andra ålgärder på trädgårdsskolans område. Avtalet innebär vidare all arbetstagare som den 30 juni 1981 fortfarande är anställd vid trädgårdsskolan skall erbjudas anställning hos landstingskommunen och all landstingskommunen inträder som hyresgäst i slalens ställe i del hyresavtal som träffats mellan bygg­nadsstyrelsen och Norrköpings kommun den 25 februari/19 mars 1974 jämte därtill hörande tilläggsavtal och överenskommelser. Jag anser all avtalet innebär godtagbara villkor för staten.

För innevarande budgetär har i statsbudgeten under anslaget Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendel m. m. anvisats ett förslagsanslag av

Prop.1980/81:101

24

326,4 milj. kr. Av detta belopp bör I 250000 kr. få användas för statsbidrag lill Östergötlands läns landstingskommun för uppförande av en markbygg­nadshall saml för vissa andra ålgärder på trädgårdsskolans område. Avräk­ning bör ske från den del av investeringsramen för budgetåret 1980/81 som står lill regeringens disposition.

Statsbidragsbeloppel skall enligl avtalet om trädgårdsskolan i Norrkö­ping erläggas efter rekvisition senast den 30 juni 1981. Beloppet skall återbetalas om inle markbyggnadshallen är färdigställd senast den I juli 1983.

Denna ordning för utbetalning av bidraget skiljer sig från vad som föreskrivs i förordningen (1961:405) om statsbidrag lill byggnadsarbeten vid lantbrukels yrkesskolor vilken även gäller i fråga om lokaler för gym­nasial utbildning för trädgårdsnäring. Enligt denna får huvudmannen lyfta beviljat statsbidrag hos SÖ i fräga om ny- eller tillbyggnad med hälften vid arbetets påbörjande och med en fjärdedel då byggnaden är under tak. Återstående bidragsbelopp skall innehållas lill dess byggnadsföretaget bli­vit avsynat och godkänt. Regeringen bör därför inhämta riksdagens be­myndigande alt betala ul statsbidrag för uppförande av en markbyggnads­hall m. m. i enlighet med de grunder som anges i avtalet.

Mol bakgrund av redovisat utbildningsbehov enligl SÖ:s långtidsbe­dömning, som bl.a. stöds av ulredningen (A 1974:10) om jordbruks- och trädgårdsnäringens arbelskraflsförhållanden i betänkandet (SOU 1978:29) Arbele i jordbruk och trädgård, uttalade sig den av SÖ tillsatta utredningen för att trädgårdsskolans nuvarande organisation med högre specialkurser utökas med grundutbildning i form av tvåårig studieväg på Irädgårdsul-bildningens område. Remissinstanserna är positiva till en utökning av organisationen.

För egen del vill jag anföra följande. Inrättandet av en tvåårig studieväg vid trädgårdsskolan är en fråga som faller inom SÖ:s ansvarsområde. Framställning härom bör prövas av SÖ i vanlig ordning.

Med hänvisning till det anförda hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen all

1.

godkänna alt huvudmannaskapet för trädgårdsskolan i Norrkö­ping överför? från slaten till Östergötlands läns landstingskom­mun,

2.

bemyndiga regeringen all ikläda slaten de ekonomiska förpliktel­ser som följer av avtalet med Östergötlands läns landstingskom­mun,

3.

godkänna alt statsbidrag lill uppförande av markbyggnadshall m. m. får betalas ut i enlighet med vad jag har anfört.

(4] C 28. Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. 1 statsbudge­ten för innevarande budgetär har under denna anslagsrubrik anvisats ell förslagsanslag av 326,4 milj. kr.

Prop.1980/81:101

25

I regleringsbrev för budgetåret 1980/81 avseende anslag lill investerings­bidrag har under förevarande anslag meddelats bestämmelser om bl.a. investeringsram för byggnadsarbeten inom skolväsendel under nämnda budgetår. Enligt bestämmelserna skall 50 milj. kr. av investeringsramen stå till regeringens disposition.

Fredrika-Bremer-Förbundet har anhållit om statsbidrag lill kostnader för underhållsarbeten och inventarier vid lanthushållsskolan i Apelryd.

Riksdagen uttalade är 1961 (prop. 1961:1 bil. 11 s. 168, JoU 1961:1, rskr 1961:9) all bidrag till byggnadsarbeten vid enskilda lanlbruksundervis-ningsanstalter får ulgå efter riksdagens medgivande i varje särskilt fall.

En del av de medel som slår lill regeringens disposition innevarande budgetår bör enligt min mening få användas till underhållsarbeten och inventarier vid Fredrika-Bremer-Förbundels lanthushållsskola i Apelryd.

Jag beräknar statsbidraget lill ifrågavarande ändamål lill högst 200000 kr.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

alt bemyndiga regeringen all besluta om statsbidrag lill lanlhus-hållsskolan i Apelryd i enlighet med vad jag har förordat.

[5] Radio och television

Föredraganden

I budgetpropositionen 1980 beräknade jag all behållningen i rundradio­rörelsens fond skulle uppgå till drygt 120 milj. kr. vid utgången av budget­året 1980/81. Detla byggde bl.a. på alt konsumentprisindex (KPl) skulle öka med 7% under 1979/80 och jika myckel 1980/81. Den fakdska ökning­en 1979/80 blev 10,87% och även för 1980/81 kan man räkna med en högre nivå än beräknat. Samtidigt har intäkterna från mottagaravgifterna blivit lägre än vad man tidigare har räknat med. Om åtgärder inle vidtas kan som en följd av ovan berörda omständigheter radiofonden komma all tömmas vid budgetårels slutskede.

Mol denna bakgrund bör TV-avgiften höjas från den 1 april 1981. Jag anser alt den allmänna moitagaravgiflen bör höjas med 96 kr. från 412 kr. till 508 kr. per år. Tilläggsavgiften för innehav av färg-TV bör vara oför­ändrad, 160 kr. Förslag till lag om ändring i lagen om avgift för innehav av televisionsmottagare (1978:478), har därför upprättats och bör fogas lill regeringsprotokollet som bdaga 4.4.

Med den nu föreslagna höjningen bör avgiftsnivån kunna hållas oföränd­rad under budgetåren 1981/82 och 1982/83.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att regeringen föreslär riksdagen

atl antaga förslag lill lag om ändring i lagen om avgifl för televisions-mottagare (1978:478).

Prop.1980/81:101

26

Bilaga 4.1.

Sammanfattning av skolöverstyrelsens utredning och förslag beträf­fande trädgårdsskolans i Norrköping situation på längre sikt

1 Bakgrund

Trädgårdsskolans uppgift är alt bedriva förmansutbildning och fortbild­ning på trädgårdsnäringens område. Vid skolan anordnas dels kurs i mark­byggnad om 40 veckor (högre specialkurs), dels kurs i trädgårdsodling om 40 veckor (högre specialkurs). Intagning sker f. n. med 30 elever på varde­ra studievägen.

Pä samma tomt som trädgårdsskolan finns en blomsterskola, vilken har primärkommunen som huvudman. Viss samverkan förekommer mellan trädgårdsskolan och blomsterskolan.

Sedan den I juli 1971 har trädgårdsskolan skolöverstyrelsen (SÖ) som tillsynsmyndighet (före denna lid lantbruksslyrelsen). Skolans styrelse inkommer varje år lill SÖ med förslag till anslagsframställningar.

Enligl ulredningen uppgår personaluppsättningen vid skolan lill 17 per­soner fördelat pä rektor, fem lärare och elva övrig personal. 1 övrig personal ingår bl.a. trädgårdsmästare, husmor, kokerska, vaktmästare, kontorist och lokalvårdare.

Slalens trädgårdsskola ligger pä samma tomt som blomslerskolan, som ingår i den primärkommunala gymnasieskolan. Norrköpings kommun äger såväl mark som byggnader, vilka staten hyr av kommunen för den del som avser trädgårdsskolan. Lokalfrågor, samordning mellan de båda skolorna m.m. regleras genom två avtal. Avtal mellan Kungl.'Maj:l och Norrkö­pings stad den 15 och 18 maj 1962 och överenskommelse mellan lantbruks-styrelsen och Norrköpings stad godkänd av Kungl. Maj:l den 11 maj 1963.

Enligl avtalet förbinder sig dåvarande Norrköpings stad atl lill kronan dels upplåta markområde, dels på della markområde uppföra vissa lokaler för drivande av trädgårdsskola. Avtalet gäller t.o.m. den 31 december 1983. Om avtalet inle är uppsagt senast elt år före avtalstidens utgång är avtalet förlängt med fem är för varje gång.

Enligt överenskommelsen från maj 1963 medgavs Norrköpings stad rätt all pä det lill kronan för trädgårdsskolans verksamhet upplåtna markområ­det uppföra byggnader för drivande av blomslerbindarskola, dels förslag till överenskommelse mellan Norrköpings stads skolstyrelse och träd-gärdsskolans ledning om samordning av verksamheten vid de båda skolor­na.

2 Trädgårdsutbildning

Enligt riksdagsbeslut år 1970 skall utbildningarna i gymnasieskolan inom bl.a. jordbruk, skogsbruk och trädgård ha landstingskommun som huvud­man (prop. 1970:159, 2 LU 1970:95, SU 1970:222, rskr 1970:437 och 460). Riksdagen hade tidigare samma år beslutat atl dåvarande Alnarpsinstitulel och trädgårdsskolan i Norrköping t. v. skulle förbli statliga.

Utbildningsgången för trädgårdsulbildning är följande. Grundutbildning­en omfattar tvåårig trädgårdskurs (specialkurs) med samma organisatoris­ka uppbyggnad som vissa tvååriga yrkesinriktade linjer i gymnasieskolan. Dessulom finns även kortare studievägar inom grundutbildningen. Efter två års arbele inom yrkesområdet uppfylls del särskilda behörighetskravet

Prop.1980/81:101

27

för inträde vid antingen den högre specialkursen i markbyggnad eller trädgårdsodling som bl.a. finns vid trädgårdsskolan i Norrköping. Efter ylterligare sex månaders yrkesinriktad praktik kan antagning ske till träd-gårdsteknikerlinjen vid Sveriges lantbruksuniversitet.

Enligt SÖ:s organisationsbeslut omfattar tvåårig irädgårdskurs. grundut­bildning, f.n. 300 elevplalser. På grund av brist på lämpliga lokaler kan emellertid endasi 275 inlagningsplatser ulnylljas. Antalet, sökande till två­årig trädgårdskurs läsåret 1978/79 var 435. Enligt SÖ:s långlidsbedömning bör tvåårig irädgårdskurs öka lill all omfatta 500 platser och erbjudas i ell ökal antal län. Antalet sökande till högre specialkurser motsvarar ungefär antalet tillgängliga elevplalser.

3 Trädgårdsnäringen i Östergötland

Enligl ulredningen bedöms öslergötlandsregionen ha ell förhållandevis stort behov av utbildad arbetskraft inom trädgårdsnäringen. Härtill kom­mer alt antalet 16-åringar är stort i akluella elevområden.

Representanter för trädgårdsnäringen i Östergötland har i utredningen lämnat information om både markbyggnadsområdels och Irädgårdspro-duklionens omfattning i länel och anlal yrkesverksamma i regionen, Bl.a. anförs all utbildningsbehovet för parkpersonal ökar successivt och all särskilt fortbildningen kommer all bli av slor belydelse i framliden. Vidare konstateras bl.a. all lillkomslen av Slalens Trädgårdsskola i Norrköping aktivt påverkal intresset för näringen bland länels ungdom.

4 Överväganden och förslag  .

Innebörden av nyssnämnda riksdagsbeslut år 1970 är att landsting är huvudman för trädgårdsulbildning. Mol bakgrund av antalet 16-åringar och trädgårdsnäringens situation i Östergötland ullalar ulredningen all tvåårig trädgårdskurs bör finnas i regionen. En organisation av trädgårdsskolan som omfattar grundutbildning förutsätter emellertid alt annan huvudman svarar för verksamheten.

Ulredningen presenterar två allernaliv för framlida organisation. Det första är utvidgning av trädgårdsskolans nuvarande organisation med grundutbildning under ny huvudman. Det andra allernalivel är avveckling av nuvarande verksamhet vid trädgårdsskolan och inrättande av tvä mot­svarande klasser vid befinlliga gymnasieskolenheler med trädgårdsulbild­ning som ersättning förde båda högre specialkurserna vid trädgårdsskolan. Ulredningen förordar det första allernalivel lill vilkel SÖ ansluter sig. SÖ lar dock inte ställning lill frågan om utökad organisation och lägger sålunda inga förslag i denna del.

Under hänvisning till vad arbetsgruppen för utredning av trädgårdssko­lans i Norrköping silualion på längre sikl anfört föreslår SÖ beträffande verksamheten vid statens trädgårdsskola i Norrköping

att huvudmannaskapet överförs från staten lill Östergötlands läns lands­ting den Ijuli 1981,

atl slaten härvid frigörs från avtal den 15 och 18 maj 1962 och överens­kommelse den 31 maj 1963 med Norrköpings kommun saml

alt erforderliga personalåtgärder vidtas.

SÖ föreslår vidare alt del uppdras ål slalens förhandlingsnämnd alt genomföra erforderliga förhandlingar.

1 anslutning till utredningen har SÖ lämnat vissa synpunkler beträffande personalfrågorna vid skifte av huvudman.

Prop.1980/81:101

28

Bdaga 4.2

Sammanställning av remissyttranden över utredningen om träd­gårdsskolans i Norrköping situation på längre sikt

Samtliga remissinsianser ansluter sig lill utredningens förslag atl huvud­mannaskapet för trädgårdsskolan i Norrköping överförs frän slaten lill Östergötlands läns landstingskommun. Remissinstanserna erinrar bl. a. om all enligt riksdagsbeslut 1970 all trädgårdsulbildning, ulom trädgårdssko­lan i Norrköping och den utbildning som är förlagd till Sveriges lantbruks­universitet, har landstingskommun som huvudman. Del synes därför re­missinstanserna naturligt atl huvudmannaskapet för trädgårdsskolan i Norrköping överförs lill landstinget i Östergötlands län. Enligl landstings­kommunen i Östergötlands län är förutsättningarna för överförande av trädgårdsskolan från staten resp. inrättande av tvåårig grundutbildning all för landstingskommunen godtagbara villkor kan uppnås rörande överta­gande m. m. av skolan och dess fortsalla drift.

Belräffande inrättande av tvåårig trädgårdskurs anför LRF alt en utök­ning förefaller lämplig med hänsyn lill de slora ungdomskullarna och lill situationen på arbetsmarknaden. Även länsarbetsnämnden i Östergöt­lands län och TRF understryker, med hänvisning till ökat behov av utbil­dad arbetskraft inom trädgårdsnäringen, behovel av atl komplettera de högre specialkurserna med grundutbildning. Enligl TCO:s bedömning bör vidare kapaciteten för den tvååriga irädgårdskursen lolalt i landet ökas till den i SÖ:s långlidsbedömning angivna nivån. Enligt TCO föreligger brist på irädgårdsulbildad personal. TCO anser all utbildningsbehovet i fråga om de högre specialkurserna inom trädgårdsutbildningen bör följas noga då det enligl förbundets mening föreligger brist på utbildad personal även här. LO vill inte motsätta sig atl trädgårdsskolans nuvarande organisation utökas med tvåårig trädgårdskurs men påpekar samtidigt att trädgårdsnä­ringen f.n. upplever en ekonomisk kris på grund av krafligl stegrade uppvärmningskostnader och hård importkonkurrens.

Flera av remissinstanserna anser atl Irädgårdsulbildningens elevområ­desindelning bör ses över. Länsskolnämnden i Östergötlands län anför all elevområdet för de tiotal trädgårdsskolorna på sikl bör omfatta hela riket. Länsskolnämnden förordar en central intagning till trädgårdsskolorna med hela riket som elevområde för atl undvika uppdelning av riket i elevområ­den med stundom besvärliga gränsdragningar. Länsarbetsnämnden i Ös­tergötlands län anser att elevomrädesindelningen bör ses över för all garantera Valsladskolan i Gamleby tillräckligt stort elevunderiag.

Åven LO och LRF understryker viklen av en översyn av elevområdena, specielll med hänsyn lill Valsladskolan.

Remissinstanserna lämnar även vissa andra synpunkter. Sålunda kon­staterar länsskidnämnden i Östergötlands län alt den på samma tomt som trädgårdsskolan belägna blomslerskolan har hela riket som elevområde och primärkommunen som huvudman. Länsskolnämnden anser alt rege­ringen bör göra del möjligt för primärkommunen och landstingskommunen alt aktualisera frågan om byte av huvudman så all landstingskommunen sä småningom får det samlade ansvaret för hela skolanläggningen och all dess utbildning.

Från bl.a. Norrköpings kommun, Östgöta irädgårdshull och TRF un­derstryks behovel av ulbyggnad av trädgårdsskolans lokaler. Utvidgning av skolans verksamhet med grundutbildning förutsätter enligt remissin­stanserna utbyggnad av skolans lokaler, vilkel också utredningen utgår ifrån.

Prop.1980/81:101

29

Bilaga 4.3

Avtal om trädgårdsskolan i Norrköping

1980-11-18 AVTAL

mellan svenska staten och Östergötlands läns landsdngskommun om träd­gårdsskolan i Norrköping.

§

Östergötlands läns landstingskommun övertar den 1 juli 1981 huvudman­naskapet för trädgårdsskolan i Norrköping.

2 

§

Staten överlåter den 1 juli 1981 vederlagsfritl lill landstingskommunen skolan tillhöriga inventarier och undervisningsmateriel.

3 

§

Staten ersätter landstingskommunen med I 250000 kr. för uppförande av en markbyggnadshall saml för vissa andra ålgärder på trädgårdsskolans område. Beloppet skall erläggas efter rekvisition, senast den 30 juni 1981. Beloppet skall återbetalas om inte markbyggnadshallen är färdigställd se­nast den ljud 1983.

4 §

Alla inkomster och utgifter, som berör den överiålna verksamheten och som belöper på liden före den Ijuli 1981, tillkommer resp. faller på staten.

5 

§

Arbetstagare, som är upptagen i den såsom bilaga I lill avtalet fogade förteckningen och den 30 juni 1981 fortfarande är anställd vid trädgårds­skolan skall erbjudas anställning hos landstingskommunen. Motsvarande skall gälla arbetstagare som i samråd med landstingskommunen anställs efter del alt della avtal träffats.

6 §

Landstingskommunen inträder den 1 juli 1981 som hyresgäst i slalens ställe i del hyresavtal som träffats mellan byggnadsstyrelsen och Norrkö­pings kommun den 25 februari/19 mars 1974 jämte därtill hörande tilläggs­avtal och överenskommelser.

7 

§

Avtalet gäller under förbehåll av att det godkänns av regeringen samt av Östergötlands läns landsting genom beslut som vinner laga krafl.

Prop.1980/81:101

30

Delta avtal är upprättat i två exemplar av vilka parterna tagil var sitt. Stockholm och Norrköping den 18 november 1980

För svenska staten

För Östergötlands läns

Statens förhandlingsnämnd

landstingskommun

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Ragnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingrid Ericsson-Söderlund

Norrköpings kommun biträder avtalet i de delar del berör kommunens rätt eller intressen.

För Norrköpings kommun

Kommunstyrelsen Karl-Erik Wernersson
[REDACTED_EFTERNAMN] O.[REDACTED_EFTERNAMN] Kanslichef

Prop.1980/81:101

31

Underbilaga

till bilaga 4.3

Bilaga 1

lill avtal 1980-11-18

om trädgårdsskolan

i Norrköping

Arbetstagare den 18 november 1980 vid trädgårdsskolan i Norrköping

Namn
[REDACTED_EFTERNAMN], Birgitta Anvill, Klas[REDACTED_EFTERNAMN], Åke[REDACTED_EFTERNAMN], Arne[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf Hagslröm, Johnnie Härje, Inga Janzon, Anders[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Anna-Britt.[REDACTED_EFTERNAMN], Lisbelh[REDACTED_EFTERNAMN], Börje[REDACTED_EFTERNAMN], Elsie Schendel, Werner Slrandh, Kerstin Winqvisl, L Åke Övermark, Gunborg

Personnummer [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] .[REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER]

Prop.1980/81:101

32 Bilaga 4.4

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift för innehav av televi­sionsmottagare

Härigenom föreskrivs alt I § lagen (1978:478) om avgift för innehav av lelevisionsmotlagare skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande hdelse

Föreslagen lydelse

I  S'

Den som innehar mottagare som är avsedd för mottagning av bild­sändning med eller utan ljud (lelevi­sionsmotlagare) skall erlägga all­män mottagaravgift med 103 kronor per kalenderkvarlal. År mottagaren avsedd för färgmottagning av bild­sändning med eller utan ljud skall innehavaren dessulom erlägga till-läggsavgifl med 40 kronor per ka­lenderkvarlal.

Den som innehar mottagare som är avsedd för mottagning av bild­sändning med eller ulan ljud (lelevi­sionsmotlagare) skall eriägga all­män mollagaravgifi med /27 kronor per kalenderkvarlal. Ar mottagaren avsedd för färgmottagning av bild­sändning med eller ulan ljud skall innehavaren dessulom erlägga till-läggsavgifi med 40 kronor per ka­lenderkvartal.

Skall avgifl första gången erläggas under löpande avgiflsperiod, skall avgiften sällas ned lill del belopp som svarar mol antalet kvarvarande dagar av perioden.

Avgift erläggs till myndighet som regeringen bestämmer.

Denna lag träder i kraft den 1 april 1981.

Senaste lydelse 1980: 1,34,

Prop.1980/81:101

33

Bilaga 5

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssarhmanlräde 1980-12-23

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 såvitt avser handelsdepartementets verksamhetsområde

ELFTE HUVUDTITELN

F. Ekonomiskt försvar

o

[1] F 4. Industriella åtgärder. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ell reservationsanslag på 100 milj. kr. Me­del har därvid för programmel Kemiska produkter m.m. beräknats lill 9,5 milj. kr. På reservationsanslaget F 3. Beredskapslagring har därutöver för programmen Kemiska produkter m. m. och Metaller m. m. beräknats en investeringsram pä totalt 44,3 milj. kr. Regeringen har pä tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för innevarande budgetår lämnat förslag om överföring till anslaget F 4. Industriella ålgärder av ell belopp på 9,3 milj. kr. av medel som anvisats på andra anslag. Jag återkommer nu med förslag om överfö­ring av ytterligare medel till anslaget F 4. Industriella åtgärder för att tillgodose behovel av industristöd inom gummibranschen.

Strukturomvandlingen inom gummidäcksinduslrin har föranlett översly­relsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) atl se över de åtgärder som erfordras för all lillgodose beredskapsbehoven inom della område.

ÖEF har med skrivelse den 29 oktober 1980 överlämnat två avtal som tecknats med Trelleborg AB, Trelleborg. Del ena avtalet avser en förläng­ning av ell avtal om försörjningsberedskapen för upprätthållande av till­verkningskapacitet för cykeldäck. Delta avtal löper ut vid årsskiftet 1980/ 81. Det nya avtalet har utvidgats lill all gälla även mopeddäck saml slangar lill cykel- och mopeddäck. Avtalet gäller för en treårsperiod fr. o. m. den I januari 1981. Avtalet omfattar ett totalt medelsbéhov av 3,3 milj. kr., varav 1,1 milj. kr. utfaller under innevarande budgetår. Det andra avtalet avser ett försörjningsberedskapslån för upprätthållande av tillverkningskapacitet av lastvagns- och bussdäck. Avtalet gäller för en period av 5 1/2 år fr. o. m. den 1 juli 1980. Avtalet omfattar ell lolalt medelsbehov av ca 2,6 milj. kr..

Prop.1980/81:101

34

varav 960000 kr. utfaller under innevarande budgetår. ÖEF hemställer atl finansiering av medelsbehovel för innevarande budgetär skall ske genom omfördelning av medel som anvisats för beredskapslagring.

ÖEF har vidare med skrivelse den 19 november 1980 överiämnal ell avtal som tecknats med Trellfax AB, Surahammar. Företaget är elt nystar­tat dotterbolag lill Trelleborg AB. Avtalet avser ell försörjningsbered­skapslån för upprätthållande av produktionskapacitet för gummipulver/ regeneral (återanvändning av kasserade gummidäck). Genom alt lillgodose beredskapsbehovel genom ell upprätthållande av produktionskapacitet hos Trellfax AB minskar behovel av beredskapslagring av rågummi hos ÖEF. Avtalet omfattar ell totalt medelsbehov av 3.2 milj. kr., som avses utbetalas i sin helhet under innevarande budgetår. ÖEF hemställer atl finansiering skall ske genom inkomster från försäljning ur befintliga be­redskapslager.

Avtalen med Trelleborg AB och Trellfax AB gäller under förutsättning atl regeringen ställer erforderliga medel lill förfogande.

1 likhet med ÖEF anser jag alt försörjningsberedskapen bäst tillgodoses om lillgången på gummidäck och andra gummivaror kan säkras genom upprätthållande inom landel av produklionsförutsätlningarna härför. ÖEF bör därför erhålla de medel som krävs för avtalen med Trelleborg AB och Trellfax AB.

Jag förordar atl det medelsbehov som eribrdras för försörjningsbered­skapslånen i fråga under budgetåret 1980/81 tillgodoses dels genom omför­delning av redan anvisade medel över statsbudgeten, dels genom inkoms­ler från försäljning ur beredskapslager. Jag räknar därvid med atl del erforderliga beloppet på 2060000 kr. för avtalen med Trelleborg AB skall föras över från anslaget F 3. Beredskapslagring ur den ram som där beräknats för programmen Kemiska produkter m. m. och Metaller m. m. lill anslaget F 4. Industriella ålgärder. Av budgeltekniska skäl måsle nya anslag las upp på tilläggsbudget för industriella ätgärder. Motsvarande belopp kommer inle alt utnyttjas under anslaget F 3. Beredskapslagring. Jag räknar vidare med atl det erforderliga beloppet på 3.2 milj. kr. för avtalet med Trellfax AB skall tillgodoses genom inkomsler från försäljning ur beredskapslager av rågummi inom programmel Kemiska produkter m. m.

Medelsbehovet för budgetåret 1981/82 tillgodoses inom ramen för det förslag som lämnas i budgetpropositionen under del berörda anslaget.

Med hänvisning lill vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen all

1.        lill Industriella ålgärder på tilläggsbudget 11 lill statsbudgeten för

budgetåret 1980/81 anvisa elt reservationsanslag av 2060000 kr..

2.        medge all under budgetåret 1980/81 realiserade inkomsler från

försäljning ur beredskapslager lill ell belopp av 3 200000 kr. får

disponeras för Industriella ålgärder.

Prop.1980/81:101

35

G. Tullverket

[2] G 2. Tullverket: Anskaffning av viss materiel. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ell reservationsanslag av 3032000 kr. Vid budgetårets ingång fanns en behållning av 13 241072 kr. under anslaget. Från anslaget bestrids utgifter för anskaffning av forl­skaffnings- och telemateriel. Utgifterna hänför sig i huvudsak till verksam­hetsgrenen bevakning.

1 framställning den 22 oktober 1980 har generallullstyrelsen hemställt all på tilläggsbudget 11 för budgetåret 1980/81 anvisas dels 12401000 kr. för konlraklsenliga kostnadsökningar och kostnader för dlläggsbeställningar för utsjöbevakningsfarlygen Tv 171 och Tv 172, dels 308000 kr. för pris­omräkning, konstruktionsförbättringar och arbelarskyddsålgärder för det medelstora bevakningsfarlygel Tv 282.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

all lill Tullverket: Anskaffning av viss materiel pä tilläggsbudget II lill statsbudgeten för budgetärel 1980/81 anvisa elt reservations­anslag av 5000000 kr.

Prop.1980/81:101

36

Bilaga 6

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-12-23

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde

TOLFTE HUVUDTITELN

A. Arbetsmarknadsdepartementet m. m.

[I] 

A 6. Jämställdhet mellan kvinnor och man. Under denna rubrik har pä statsbudgeten för budgetåret 1980/81 (prop. 1979/80:92, AU 1979/80:30, rskr 1979/80: 327) anvisats elt reservationsanslag av 4 milj. kr. Härav har I milj. kr. preliminärt beräknats för jämslälldhelsombudsmannen och jäm-slälldhelsnämnden.

Kommittén (A 1980:01) med uppdrag atl förbereda inrättandet av en jämställdhelsombudsman och en jämslälldhetsnämnd har i juni 1980 re­dovisat sin bedömning av medelsbehovel budgetåret 1980/81 för ombuds­mannens och nämndens verksamhet. Med reservation för dä pågående löneförhandlingar beräknade kommittén medelsbehovel för budgetåret 1980/81 dll 1241000 kr.

Sedan lönerna fastställts för ombudsmannens kansli kan medelsbehovel för jämställdhetsombudstnannen och jämslälldhelsnämnden under budget­året 1980/81 beräknas till 1 267000 kr. Inom ramen för anslaget kan 67000 kr. omdisponeras frän andra anslagsposter varför behovel av yllerligare medel uppgår lill 200000 kr. Jag har härvid räknat med medel för omvand­ling av en halv handläggartjänsl lill en heltidstjänst fr.o.m. den 1 januari 1981.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

all lill Jämställdhet mellan kvinnor och män på tilläggsbudget 11 lill statsbudgeten för budgetåret 1980/81 anvisa ell reservationsan­slag av 200000 kr.

Prop.1980/81:101

37

Bilaga 7

Utdrag

BOSTADSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-12-23

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 såvitt avser bostadsdepartementets verksamhetsområde

TRETTONDE HUVUDTITELN

B. Bostadsförsörjning m. m.

[I] 

B 12. Upprustningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ell reservationsanslag av 9 milj. kr.

Från anslaget betalas ut uppruslningsbidrag enligl bestämmelserna i kungörelsen (1973:400) om slalligl slöd till allmänna samlingslokaler (om­tryckt 1976:794, ändrad senast 1980:336).

Bostadsslyrelsen har i en skrivelse den 10 september 1980 hemställt all etl tilläggsanslag av 3 milj. kr. anvisas pä tilläggsbudget 11 dll statsbudge­ten för budgetåret 1980/81. Styrelsen har därvid anfört bl. a. följande.

Reservationen på anslaget vid ingången av budgetåret 1980/81 var 170 kr. För samma budgetår har anvisats 9 milj. kr. T.o.m. utgången av augusti 1980 har från anslaget betalats ul ca 5,4 milj. kr. Med ledning av tidpunkten för de preliminära besluten bedömer styrelsen alt de åter­stående utbetalningarna under budgetåret kommer att uppgå till 6-7 milj. kr.

Föredraganden

Det är enhgt min mening angelägel att utbetalningen av ell beviljat bidrag kan ske så snart ell beslut härom har fallals. Därigenom undviks störningar i verksamheten och höga kreditivkoslnader. Med hänsyn lill vad bostadsslyrelsen har anfört och till senare gjorda beräkningar av medelsbehovet under innevarande budgetår förordar jag etl tilläggsanslag av 4 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

all till Upprustningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 anvisa elt reservationsanslag av 4000000 kr.

Prop.1980/81:101

38

[2] B 17. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m.

Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår mol bakgrund av en bedömning av faktiska utbetalningar anvisats elt reserva­tionsanslag av 800 milj. kr.

Frän anslaget bestrids kostnaderna för statens ekonomiska slöd till energibesparande åtgärder i statliga byggnader - exkl. byggnader för statliga bolag och affärsverk - bostadshus, allmänna samlingslokaler samt kommunala och landstingskommunala byggnader. Frän anslaget betalas också bidrag lill energiinriktad utvecklings- och demonstrationsverksam­hel inom bostadssektorn, bidrag lill kommuner för rådgivning m.m. i energisparverksamhel, bidrag lill utveckling av metoder för provning och konlroll inom energihushällningsområdet samt vissa kostnader för infor­mations- och utbildningsverksamhet i energifrågor med inrikning på ener­giförbrukningen i byggnadsbeståndet.

För disposition av anslaget för olika ändamål under ett budgetår gäller vissa av riksdagen fastställda ramar för beslut om lån och bidrag. 1 fråga om slöd lill energibesparande ålgärder i bostadshus, i statliga byggnader saml i kommunala och landslingskommunala byggnader fastställde riksda­gen för budgetåret 1979/80 en ram av I 175 milj. kr., 10 milj. kr. resp. 90 milj. kr. (prop. 1978/79:115 bil. 3. CU 1978/79:37, rskr 1978/79:394). Därjämte bemyndigade riksdagen genom detla beslut regeringen alt inom ramen för elt belopp av 640 milj. kr. besluta om utökning av de olika ramarna för lån och bidrag lill energibesparande ålgärder i befintlig bebyg­gelse pä det sätt som är lämpligl med hänsyn till främst sysselsättningslä­get.

Den 14 juni 1979 meddelade regeringen bestämmelser om dispositionen av anslaget.

Föredraganden

I skrivelse den 29 juni 1979 och den 3 juni 1980 anmälde byggnadsstyrel­sen all de sammanlagda kostnaderna som verket med dåvarande planerad verksamhet skulle komma all ha engagerat sig för vid utgången av 1979/80 skulle komma all uppgå till 50 milj. kr. resp. 10 milj. kr. mer än de medel som stod lill förfogande. 1 skrivelse den I november 1979 och den 21 februari 1980 hemställde bostadsslyrelsen att ramarna skulle vidgas för beslut om slöd lill energibesparande ätgärder i kommunala och landstings­kommunala byggnader resp. bostadshus.

Genom beslut den I november 1979 och den 19 juni 1980 medgav regeringen med slöd av riksdagens bemyndigande enligl ovan all ulöver vad som tidigare medgetts ylleriigare 50 milj. kr. resp. 10 milj. kr. fick las i anspråk för beslut om energibesparande ålgärder i slalliga byggnader. Med hänsyn lill arbetsmarknadsläget i de regioner där åtgärder var aktuella gällde enligt besluten vissa restriktioner.

Genom beslut den 21 december 1979 och den 27 mars 1980 medgav

Prop.1980/81:101

39

regeringen all ulöver vad som tidigare hade medgetts ytterligare 35 milj. kr. resp. 300 milj. kr. fick las i anspråk för beslut om energibesparande ålgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader resp. bostads­hus. Med hänsyn lill arbetsmarknadsläget i de regioner där ålgärder var akluella gällde enligl besluten vissa reslriklioner.

Enligt riksdagens beslut bör medel för ändamålet ställas till förtbgande endasi i den mån planeringsreserven faktiskt las i anspråk (prop. 1978/ 79: 115 bil. 3, s. 43, CU 1978/79: 37, rskr 1978/79: 394). Vad gäller slöd vid energibesparande ålgärder i statliga byggnader, kommunala och lands­lingskommunala byggnader resp. bostadshus har 60 milj. kr., 35 milj. kr. resp. 48 milj. kr. tagits i anspråk genom beslut. Det anslag som nu bör anvisas uppgår sålunda lill 143 milj. kr.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

atl till Vis.u! energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. på tilläggsbudget 

II 

lill statsbudgeten för budgetåret 1980/81 anvisa ell reservationsanslag av 143000000 kr.

Prop.1980/81:101

40

Bilaga 8

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde . 1980-12-23

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I| till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde

FJORTONDE HUVUDTITELN

B. Industri m.m.

[I] 

B 5. Bidrag ti|l Stiftelsen Institutet för Företagsutveckling. 1 statsbudge­ten för innevarande budgetår har under denna rubrik förts upp ell reserva­tionsanslag av 6080000 kr. Vidare har för Slalens industriverk: Bidrag lill kursverksamhet m.m. förts upp ell reservationsanslag av 7 milj. kr. (jfr prop. 1979/80:88, NU 1979/80:41, rskr 1979/80:274).

Som framgår av nämnda prop. 1979/80:88 om ny organisationsform m. m. för slalens industriverks enhet för företagsutveckling skall under budgetåret 1980/81 denna enhet ombildas lill en statlig stiftelse. Den nämnda fördelningen av medel mellan de båda anslagen gjordes med hänsyn till de bedömningar som kunde göras vid framläggandet av proposi­tionen i februari 1980 om tidpunkten när stiftelsen kunde överta verksam­heten vid enheten för förelagsutveckling. Detla bedömdes dä kunna ske i böljan av är 1981.

Anslaget Bidrag till Stiftelsen Institutet för Företagsutveckling dispone­ras för utbetalning till stiftelsen enligl bestämmelser som regeringen med­delar. Regeringen fastställde den 10 juli 1980 stadgar för stiftelsen, utsåg styrelse och beslutade alt stiftelsen får disponera I milj. kr. av anslaget.

Under det fortsatta arbelel har det visat sig all överförandel av verksam­heten till stiftelsen kommer atl la något längre tid än som ursprungligen beräknades. Enligl vad jag har erfarit beräknar stiftelsens styrelse nu alt personalen skall kunna övergå lill stiftelsen i april eller maj 1981. Detta innebär alt möjlighet bör föreligga för regeringen atl använda bidragsansla­get lill stiftelsen även lill bidrag för den verksamhet som under detta budgetår bedrivs vid industriverkels enhet för företagsutveckling. Hur slor

Prop.1980/81:101

41

del av anslaget soni kommer att behöva las i anspfåk. kan avgöras först i samband med personalövergången. Jag förordat" därför alt regeringen in­hämtar riksdagens godkännande av all anslaget Bidrag lill Stiftelsen Insti­tutet för Företagsutveckling används sorri bidrag till statens industriverks enhet för företagsutveckling i enlighet med de riktlinjer som gäller för bidrag lill derinä enhet. Jag hemställer atl legeringen föreslår riksdagen

au godkänna vad jag har förordat om användningen av reservations­anslaget Bidrag till Stiftelsen Institutet för Företagsutveckling.

[2] B 15. Täckande av förluster i anledning aV Statliga industrigarantilån

m. m. Under denna anslagsrubrik redovisa.s bl. ä ramen för statlig garanti enligl förordningen (1978:507) om industrigarafitilän m.m. saml slallig garanti för lån till turisthotell enligt Kungl. Maj:is beslut den 30 juni 1965.

Ramen för beslut om sådana garantier uppgåf för budgetåret 1980/81 lill 300 milj. kr., varav 150 milj. kr. ställts lill slalens industriverks disposition.

Med hänsyn lill dels de kreditgarantier soth industriverket och regering­en hittills under delta budgetår har beviljat, dels inneliggande ansökningar beräknas ca 130 milj. kr. av ramen ha tagits i anspråk lill den I mars 1981.

Därutöver har regeringen den 11 december 1980 beslutat alt bevilja Norrlands Skogsägares Cellulosa AB (NCB) en lånegaranti på 100 nriilj. kr. på grund av de svårigheier som har uppkommit i bolaget. Regeringen återkommer lill riksdagen våren 1981 méd förslag om NCB:s framlida struktur och finansiering. Vidare har regétingen ställt i utsikt att det krisdrabbade Vänerskog AB under vissa villkor kommer all beviljas garan­ti för elt lån pä 50 milj. kr.

Jag förordar därför alt garantiramen utökas med 150 milj. kr. lill sam­manlagt högst 450 milj. kr. för innevarande budgetår.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att medge atl för budgetåret 1980/81 slallig garanti för lån enligl förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m. och för lån dll turisthotell beviljas med yiteriigaie 150000000 kr. till sam­manlagt högst 450000000 kr.

[3] B 22. Lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin.

Förbudgelåren 1976/77- 1978/79 har under denna rubrik anvisats elt inves­leringsanslag om sammanlagt 60 milj. kr. Vid utgången av budgetåret 1979/ 80 var 23,5 milj. kr. inle utnyttjade. Vid samma tidpunkt hade beslut inle faltals om användningen av 9,6 milj. kr. Något anslag för ändamålet har inle tagits upp i statsbudgeten för innevarande budgetår.

Ralionaliseringslånen, som administreras av statens industriverk, läm­nas för investeringar i sådan produktionsutrustning som påtagligt höjer effektiviteten vid arbetsinlensiv produktion av i första hand plagg men även av andra konfektionerade tekoprodukler.

Prop. 1980/81:101

42

Genom riksdagens beslut våren 1979 har de industripoliliska åtgärderna för tekoindustrin, inkl. stödet till rationaliseringsinvesteringar inom kon­feklionsindustrin, föriängls t.o.m. budgetåret 1981/82 (prop. 1978/79: 145, NU 1978/79:48, rskr 1978/79:390).

Tekodelegalionen (1 1978: B), som har regeringens uppdrag atl bl.a. samordna berörda myndigheters arbele med all utreda och lämna underlag lill regeringen för den fortsatta långsiktiga planeringen av de slalliga åtgär­derna för tekoindustrin, har i skrivelse den 20 oktober 1980 anfört all de medel som slalens industriverk disponerar för avskrivningslån för inneva­rande budgetär praktiskt tagel helt har utnyttjats. Med hänsyn lill nu kända anspråk och mol bakgrund av det försämrade läge för tekoindustrin som avtecknar sig i form av bl.a. krafligl försämrad efterfrågan under de senaste kvartalen är det enligt delegationen angelägel att industriverket tillförs ylterligare medel för innevarande budgetär.

Statens industriverk redovisar i skrivelse den 27 oktober 1980 all drygt hälften av de 9,6 milj. kr. som inte hade disponerats genom beslut vid budgetårets ingång redan har lagils i anspråk. Med hänvisning lill de skäl som tekodelegalionen har anfört hemställer industriverket att ett tilläggs­anslag av 15 milj. kr. anvisas för ändamålet under innevarande budgetär.

Föredraganden

När regeringen våren 1979 (prop. 1978/79: 145) föreslog alt de industri­poliliska åtgärderna skulle förlängas under en treårsperiod till utgången av budgetåret 1981/82 förelåg inget behov av medelsförstärkning vad gäller lån lill rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin. 1 proposi­tionen angavs all av den beviljade medelsramen om sammanlagt 60 milj. kr. hade ca 29 milj. kr. utnyttjats i form av beslut om lån. Inneliggande läneansökningar uppgick lill drygt 6 milj. kr.

Vid ingången av budgetåret 1980/81 uppgick det belopp som inle hade disponerats genom beslut lill 9,6 milj. kr. Härav hade enligl industriverkels mänadsvisa rapportering 5.7 milj. kr. utnyttjats t.o.m. den 30 november 1980. vilket innebär all 3.9 milj. kr. kan utnyttjas för beslut om län under resten av budgetåret. Inneliggande låneansökningar omfattade den 30 no­vember läneanspråk på 3,2 milj. kr. Såvitt nu kan bedömas kommer således hittills anvisade medel atl inom kort vara helt utnyttjade. Jag förordar därför atl ell reservationsanslag av 5 milj. kr. förs upp på stats­budgeten för budgetåret 1980/81 för län till rationaliseringsinvesteringar inom konfeklionsindustrin. För låneverksamheten bör lidigare beslutade riktlinjer gälla (prop. 197.5/76:206. NU 1975/76:70, rskr 197.5/76:415 och prop. 1976/77: 105, NU 1976/77:41, rskr 1976/77: .305). Den medelsreserva-lion som finns kvar pä invesleringsanslaget Län lill radonaliseringsinves-

Prop. 1980/81:101

43

teringar inom konfeklionsindustrin bör föras över till della reservations­anslag.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

all lill Lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindu­strin på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 anvisa ell reservationsanslag av 5000000 kr.

F. Teknisk utveckling m. m.

[4] F 24. Forskningsstation i gruvbrytning. Under denna anslagsrubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1979/80 anvisats ell reservationsanslag av 35 milj. kr. Motsvarande anslag har inle tagils upp i statsbudgeten för inneva­rande budgetär.

1 syfte att främja sysselsättningen i bl.a. Norrbottens län föreslog Norr­boltendelegationen att en forskningsstalion i gruvbrytning skulle inrättas vid Luossavaara-gruvan i Kiruna. Enligt riksdagens beslut (prop. 1978/ 79:127 bil. I s. 17, NU 1978/79:42, rskr 1978/79:326) skall en stiftelse genomföra delta projekt. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) har av regeringen den 28 juni 1979 fåll i uppdrag all utarbeta förslag till stadgar m. m. för stiftelsen. För projektet har anvisats 35 milj. kr. för en beräknad genomförandeperiod om tre år.

STU har med skrivelse den 18 september 1980 redovisat uppdraget och lämnat förslag lill stadgar m. m. för stiftelsen. Uppdraget har ulförts av STU genom en styrgrupp med företrädare även för gruvindustrin, högsko­lan i Luleå och arbelarskyddsstyrelsen. Efter ingående överläggningar har styrgruppen funnit all projektet på två punkter inle kan genomföras som planerat. Dels kommer del all krävas ca fem år i stället för tre år för all slutföra projektet, dels kommer del beviljade anslaget på 35 milj. kr. all inle räcka lill för atl genomföra projektet i planerad omfattning. Enligl de kostnadsberäkningar som gruppen redovisar behövs ytterligare 7 milj. kr. STU har den 16 december 1980 fattat beslut om all av sina medel skjuta till 3 milj. kr.

På grund av alt beräknade inkomster av planerad malmförsäljning ut­faller först under senare delen av projekttiden behöver vidaie stiftelsens likviditet förstärkas under den första delen av projekttiden. En rörlig kredit på 16 milj. kr. behöver därför ställas lill stiftelsens förfogande. Denna kredit beräknas atl tas i anspråk under räkenskapsåret 1981/82.

Föredraganden

Forskningsprojektet i Luossavaara-gruvan innebär etl försök att tilläm­pa en modifierad dagbrollsleknik vid underjordsbrylning samt atl utveckla nya bergmekaniska metoder och anordningar.

Jag anser all projektet Forskningsstalion i gruvbrytning väl uppfyller de

Prop. 1980/81:101

44

regionalpoliliska mål som har uppställts av regering och riksdag. Den planerade forskningsgruvan i Kiruna kommer alt erbjuda nya arbetstillfäl­len pä kort sikl för de personer som är direkt sysselsatta med forskningsar­betet men även pä lång sikl för såväl gruvindustrin som de mekaniska industrier som deltar i forskningsprojektet. Projektet bör vidare ha en positiv effekt för forsknings- och utbildningsverksamheten vid högskolan i Luleå.

Jag finner det därtör motiverat all projektet fullföljs med den av STU föreslagna inriktningen och omfattningen. Regeringen har denna dag god­känt förslaget lill stadgar för den stiftelse som skall svara för projektet.

Ulöver tidigare anvisade medel krävs ytterligare 7 milj. kr. Som redan framgått har STU beslutat alt bevilja projektet 3 milj. kr. av sina medel. Jag förordar alt återstående 4 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för innevarande budgetår under ett reservationsanslag till forskningsstalion i gruvbrytning. Delta belopp bör belasta den för budget­åren 1979/80-1983/84 fastställda ramen för regionalpolitiskt stöd. Vidare bör den blivande stiftelsen för gruvieknik fä disponera en rörlig kredit i riksgäldskonloret av högst 16 milj. kr. Jag förordar all regeringen inhämtar riksdagens medgivande härtill. Jag utgår frän atl yllerligare medel från statsbudgeten inle kommer all krävas för projektet. Det faller därför ell stort ansvar på berörda intressenter atl se lill atl ytterligare statsfinansiell belastning inle blir aktuell.

Med hänvisning lill vad jag nu anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen att

1.        medge all en stiftelse för gruvieknik får disponera en rörlig kredit

i riksgäldskonloret av högst 16000000 kt.,

2.        lill Forskningsstation i gruvbrytning på tilläggsbudget 11 till stats­

budgeten för budgetåret 1980/81 anvisa etl reservationsanslag av

4000000 kr.

Prop. 1980/81:101

45

Bdaga 9

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop. 1980/81:101 begärda anslag på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1980/81

Statsutgifter

VIII. Budgetdepartementet

E 2

Byggnadsarbeten för statlig förvaltning,

reservationsanslag

20 000 000

IX.              

Utbildningsdepartementet

B 10        Bidrag lill Svenska riksteatern,

reservationsanslag

5 659 000

B 11        Bidrag lill Operan och Dramatiska teatern,

reservationsanslag

13 843 000

XI. 

Handelsdepartementet

F4

Industriella åtgärder, reservationsanslag

2060000

G 2

Tullverket: Anskaffning av viss materiel,

reservationsanslag

5 000 000

XII. Arbetsmarknadsdepartementet

A 6

Jämställdhet mellan kvinnor och män,

reservationsanslag

200000

XIII. Bostadsdepartementet

B 12        Uppruslningsbidrag m.m. lill allmänna

samlingslokaler, reservationsanslag

4000000

B 17        Vissa energibesparande ålgärder inom

bostadsbeståndet m.m., reservationsanslag

143000000

XIV.  Industridepartementet

B 22        Län lill rationaliseringsinvesteringar inom

konfeklionsindustrin, reservationsanslag

5000000

F 24        Forskningssladon i gruvbrytning,

reservationsanslag

4 000 000

Summa statsutgifter

202762000

Norstedts Trycken, Stocktioim 1980