Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83:171

Regeringens proposition

1982/83:171

om reglering av priserna på Hsk, m. m.;

beslutad den 7 april 1983.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret 1983/84.

1    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 171

Prop. 1982/83:171

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-04-07

Närvarande: statsrådet I.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm, Gö­ransson, Gradm, R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på fisk, m. m.

1   Inledning

Regeringen uppdrog den 11 november 1982 åt statens jordbruksnämnd all, efter överläggningar med fiskels förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fisk un­der budgetåret 1983/84. Förslaget skuUe utformas med utgångspunkt i de av riksdagen år 1978 beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken och de år 1981 beslutade rikthnjerna för prisregleringen på fisk. Nämnden borde även avge förslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för atl bestrida kostnader för utsättning av laxfisk och ål.

Jordbruksnämnden har i skrivelse den 23 februari 1983 inkommit med sina förslag med anledning av uppdraget. Nämndens slcrivelse bör fogas till protokoUet i detta ärende som bilaga.

I prop. 1982/83:100 (bil. 11 s. 60) har regeringen föreslagit riksdagen atl, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1983/84 till Prisreglerande åtgärder på fiskels område beräkna elt förslagsanslag av 1000 kr. Jag anhåUer atl nu få la upp denna fråga.

2   Föredragandens överväganden

Riksdagen beslöt år 1978 om nya riktlinjer för prisregleringen på fisk (prop. 1977/78: 112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). Mol bakgrund härav tillämpas elt nytt prisregleringssystem, normprissystemel, fr. o. m. budgetåret 1981/82 (prop. 1980/81:198, JoU 1980/81:37, rskr 1980/81:423).

Formerna för det nya prisregleringssystemel innebär i huvudsak atl

Prop. 1982/83:171

3

normpriser och normkvantileter för olika fiskslag fastställs av statsmak­terna efter förslag av jordbruksnämnden. Regleringen sker bl. a. genom alt pristillägg och överskoltspriser betalas ut. Nämndens förslag föregås av överläggningar mellan jordbruksnämnden, konsumentdelegationen och fis­kels förhandlingsdelegation. Nivån på normpriserna avvägs så alt den i princip ger fisket kompensation för ökade kostnader och fiskarna en rimlig ersättning för sitt arbete. Normkvantiletema anger för vilka kvantiteter pristillägg utgår och fastställs i syfte alt hindra alt prisstödet leder tiU icke önskvärda överskoll av konsumlionsfisk.

Prisregleringen finansieras i första hand med medel ur prisregleringskas­san för fisk. Till prisregleringskassan förs prisregleringsavgifler samt inför­sel- och ulförselavgifter på fisk m. m. Prisregleringsavgift las ut på svensk-fångad saltvallensfisk och på imporlfisk av moisvarande slag med stöd av lagen (1974: 226) om prisreglering på fiskels område. Avgiften är i regel 6% av inköpspriset resp. av importvärdet.

Prisregleringen sker i avräkningsprisledet, dvs. det led där fiskarens egen försäljning sker.

Pristilläggets slorlek beslutas av jordbruksnämnden för regleringsperio­der om fyra lill fem veckor. Vid sill beslut har nämnden all i första hand ta hänsyn lill uppnått avräkningspris, s. k. jämförelsepris, som utgör ett ge­nomsnitt för hela landet.

Pristillägget skall inte motsvara hela skillnaden mellan jämförelsepris och normpris. Frågan om storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris som bör utgå i pristillägg tas upp i överlägg­ningarna. Beräkningen av jämförelsepris och utbetalning av pristillägg görs av regleringsföreningen Svensk fisk, ekonomisk förening. Genom statens pris- och karlellnämnds försorg sker en fortlöpande uppföljning av parti-priser saml en analys av kostnader och marginaler hos förslahandsmolta-garna.

En lägsta prisnivå skaU upprätthållas för den fisk som säljs på markna­den. Fisk som inle kan säljas liU lägstapris skall övertas av Svensk fisk. För dessa överskott betalar föreningen ett s. k. överskottspris.

Del ankommer på Svensk fisk atl inom ramen för dhekliv som ges av jordbruksnämnden fastställa lägslapriser och överskoltspriser för norm-prissalla fiskslag liksom all besluta om övriga stödåtgärder inom ramen för den löpande verksamheten. Jordbruksnämnden meddelar närmare bestäm­melser om pristilläggen och om hur utbetalning av pristilläggen skall ske.

För atl tillgodose konsumentintresset skaU prisdämpande åtgärder kun­na vidtas om prisema överstiger fastställt normpris.

När det gäller dispositionen av de medel som ställs liU Svensk fisks förfogande tillämpas systemet enligl följande. Statsmakterna fastställer på förslag av jordbruksnämnden en medelsram för prisregleringen under bud­getåret. Jordbruksnämndens förslag till medelsram skall utöver ramens totala storlek innefatta förslag om uttag av prisregleringsavgifl samt lill-

Prop. 1982/83:171

4

delning av medel ur prisregleringskassan och konjunkluruljämningsfon-den. Inom medelsramen får Svensk fisk läcka de totala kostnaderna för regleringen, dvs. för pristillägg, inlösen av överskott saml för administra­tion och upplysningsverksamhet. Utöver den angivna medelsramen får föreningen för att läcka de totala kostnaderna för prisregleringen även använda de räntor som flyter in på föreningens och konjunktuniljämnings-fondens medel. I den mån de medel som på angivet sätt ställts till förening­ens förfogande irite förslår för all läcka kostnaderna för prisregleringen under ett regleringsår får föreningen vid oförutsedda behov la i anspråk medel ur konjunkluruljämningsfonden intiU högst en Qärdedel av fondens behåUning. Jordbruksnämnden får medge atl mer än en Qärdedel förbru­kas. Fondens behållning får inte ulan regeringens medgivande undersliga 10 milj. kr.

Fisk som övertas av Svensk fisk som överskott försäljs av föreningen. Vissa medel utöver marknadsinläkterna kan disponeras av föreningen för mlösen av överskotten från fiskaren/fiskelaget. Ifrågavarande medel anges som en delram inom den totala medelsramen och skall utgöra grund för föreningens överväganden om överskoltspriser under del kommande reg­leringsäret.

Efter överläggningar i enlighet med regeringsuppdraget har statens jord­bruksnämnd lagt fram förslag om reglering av priserna på fisk m. m. under budgetåret 1983/84. Förslaget har biträtts av de båda delegationerna. Jag övergår nu liU att behandla nämndens förslag.

För sill/strömming väntas fångslulrymmel för år 1983 uppgå lill ca 132000 lon vilket motsvarar 1982 års nivå. Fångsten år 1982 uppgick preliminärt lill drygt 130000 lon. Fångslulrymmel för torsk förutses för år 1983 öka jämfört med år 1982. Uttryckt i landad vikt kan fångstutrymmet väntas bh ca 68000 lon. Fångslen år 1982 uppgick preliminärt till 43000 ton. Liksom förhåUandet är beträffande siliyströmming, kommer huvudde­len av fångsten av torsk alt las i Östersjön.

När det gäller avsättningsulrymmet för sill/strömming har under en följd av år [REDACTED_PERSONNUMMER] lon av svenska fiskares fångster kunnat avsättas på den inhemska marknaden. Detta innebär atl endast ca 1/3 av fångsten kan avsättas i Sverige. Övrig fångst exporteras i huvudsak till Danmark i oberetl skick. En mindre export av filéad sill/strömming lill främst Dan­mark och Västtyskland förekommer. Ansträngningar görs all förbättra distributionstekniken för färsk sill. Om dessa försök lyckas bör den in­hemska avsättningen kunna öka till åtminstone 45000 ton per år, vilket skulle ha en positiv inverkan på avräkningspriserna.

Vad gäller torsk avsätts större delen av fångslen inom landet. Man torde kunna räkna med att den svenska marknaden kan la emot ca 30000 lon torsk per år, varav ungefar hälften används för beredning av frysta filéer. Del senaste året har varit präglat av internationell brist på torsk, vilken lidvis har förstärkts av tillfälliga fångstnedgångar p. g. a. väderleksförhål-

Prop. 1982/83:171

5

landena. Mol slutet av 1982 och i början av 1983 avräknades torsken mer än normprisel p. g. a. den internationella knappheten.

Konsumtionen av fisk torde bl. a. påverkas av priset på andra livsmedel, i synnerhet kött och fläsk. Således bör förändringar i konsumentsubven-lionerna på vissa baslivsmedel påverka konsumtionen av fisk.

Med hänsyn lill de mycket kraftiga prisökningarna på torsk som skett under hösten 1982 är del osäkert om någon markant förbättring i relativpri­set till kött har skett för delta fiskslag.

Sillpriserna har ökat betydligt långsammare än torskprisema och rela­tivpriset gentemot kött har förbättrats. Ännu kan dock ingen ökning i konsumtionen av sill utläsas av konsumtionsstatisliken. Med förbättrad distribution bör dock på sikt viss ökning av konsumtionen komma all ske om nuvarande relativpriser gentemot kött beslår.

Vad gäller andra fiskslag än sill och strömming finns ett påtagligt import­behov eftersom de svenska fiskarnas fångster inle läcker efterfrågan.

Prognoser för prisutvecklingen för regleringsårel 1983/84 är enligl jord­bruksnämnden ytterst svåra atl göra bl. a. liU följd av del starka inflytande som de internationella priserna har på prisbildningen i Sverige. Jordbruks­nämndens bedömning av kostnaderna för pristilläggen på normprissalta fiskslag bygger på följande grunder. Avgörande för utvecklingen av sillpri­serna är den europeiska marknaden. Tillförseln till denna kommer sanno­likt alt öka under 1983 då man kan förvänta alt del legala sillfisket i mellersta och norra Nordsjön återupptas. Därmed minskar utrymmet för Iredjelandsexportörer samtidigt som konsumtionen, åtminstone i Väst­tyskland, som är den största marknaden i EG, minskar. Dessutom förelig­ger risk för all en inte betydelselös del av den svenska sillexporten drabbas av en tull på 15 % i EG under vinlem 1983/84. Det synes därför föga troligt att sillmarknaden, som varit inslabil sedan sommaren 1981, kommer atl förbättras.

Utsikterna för lorskmarknaden är bättre. Torskpriserna på den europe­iska marknaden har stigit mer eller mindre oavbratel sedan sommaren 1982. Sedan årsskiftet 1982/83 har mycket höga priser noterats. Dessa har dock varit betingade av bl. a. ogynnsam väderlek varför en tillbakagång väntas under våren 1983. Del är emellertid troligt all torskprisema kom­mer all ligga kvar på en relativt hög nivå under 1983/84.

Vad gäller prisema på övriga normprissalta fiskslag samt kokräka för­väntas inte några mer betydelsefulla prisändringar.

Behållningen i Svensk fisks konjunklumljämningsfond uppgick den I juli 1982 lill 41,7 milj.kr. vilket innebär en minskning med 6 milj.kr. jämfört med föregående år. Moisvarande belopp för jordbmksnämndens prisregleringskassa var 28 milj. kr. resp. 5,7 milj. kr. Prisregleringsavgrften beräknas tillföra prisregleringskassan ca 50 milj. kr. för innevarande regle­ringsår. Härtill kommer ränteintäkter på de medel som är innestående i fonden resp. kassan, sammanlagt ca 10 milj. kr. De sammanlagda tiUgång-arna under året kan således beräknas fill ca 130 milj. kr.

Prop. 1982/83:171

6

Prisregleringen under innevarande regleringsår kommer enligl jord­bmksnämndens nuvarande bedömning all kosta sammanlagt ca 80-90 milj. kr. Det skulle i sin tur innebära atl lillgångama i jordbmksnämndens prisregleringskassa och Svensk fisks konjunklumljämningsfond samman­lagt skuUe komma atl uppgå lill 40-50 milj. kr. per den I juli 1983. Härtill kommer ca 53 milj.kr. i intäkter. Sammanlagt skulle därmed ca 100-110 milj. kr. vid oförändrade prisregleringsavgifter stå till förfogande för pris­regleringen under regleringsårel 1983/84. Härtill kommer de budgetmedel, sammanlagt 50 milj.kr. under budgetåren 1982/83 och 1983/84, som bör tillföras prisregleringskassan enligt prop. 1982/83: 101. I proposifionen anförs alt beloppet bör användas för alt förebygga prishöjningar på fisk. För 1982/83 har riksdagen nu anvisat (JoU 1982/83:23, rskr 1982/83:142) 25 milj. kr. Nämnden och delegationerna har enats om atl föreslå att de medel som beräknats för innevarande regleringsår så långt möjligt bör användas för fillfälliga prissänkande åtgärder för vissa fiskprodukler. Resterande 25 milj. kr. skulle tillföras prisregleringskassan och därmed motverka en höj­ning av prisregleringsavgiften redan från 1 juli 1983.

Som utgångspunkt för förslaget lill normpriser har nämnden haft normpriserna för innevarande regleringsår. Dessa har räknats upp med hänsyn lill produklionskoslnadsulveckhngen och löneutvecklingen för de stora löntagarkollektiven. Vidare har avdrag gjorts för en viss rationalise­ringsvinst. Sammanvägt innebär detta en uppräkning med 10,5%.

Nämnden och delegafionerna har efter förslag från fiskels förhandhngs-delegation enats om atl föreslå all finansieringen av en trygghelsförsäkring för fisket får ske inom ramen för medel som beräknats bli tillförda regle­ringen för 1983/84. Förhandlingsdelegafionens förslag har sin gmnd i en tidigare framställning lill regeringen från Sveriges fiskares riksförbund angående finansieringen av försäkringen. Regeringen överlämnade fram­ställningen till jordbmksnämnden atl las upp i överläggningarna om pris­regleringen för fisk. Försäkringen omfattar bl.a. liv, sjuk- och arbetsska­deförsäkring och avser alt utgöra ett kompletterande skydd lill vad som utgår enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring och lagen (1976: 380) om arbetsskadeförsäkring. Kostnaden härför har beräknats till ca 4,5 milj.kr. Finansieringen av Irygghetsförsäkringen föreslås ske genom en sänkning av normpriserna på så sätt alt kostnadema för pristilläggen beräknas bli ca 4,5 milj.kr. lägre. Uppskrivningen av normpriserna blir därigenom ca 9% i stället för ovan angivna 10,5%.

Mot bakgmnd av bl. a. marknadsläget och en strävan alt stimulera fisket efter brislfiskslag har tyngdpunkten i förslaget lagts vid uppräkning av de s. k. övriggmpperna. Normprisema på dessa föreslås bli uppräknade med ca 13 %. Uppräkningen för torsk och kokräka föreslås bli ca 11 % medan normpriset på stor sill föreslås bli uppräknat med 6 % och priset på liten sill med 8%.

Prop. 1982/83:171

Jordbmksnämnden föreslår att följande normpriser fastställs.

Fiskslag/

Hittillsvarande

Förslag till norm-

normprisgrupp

normpris (kr./kg)

pris (kr./kg)

1981/82        1982/83

Sill/strömming,

stor

2:70

2:80

2:98

Sill/strömming,

liten

1:95

2:14

2:31

Torsk

3:51

3:85

4:27

Kokräka

27:00

29:64

32:85

Övriggrupp I'

4:60

5:05

5:70

Övriggrupp 11

5:70

6:26

7:10

Övriggrupp IlP

11:35

12:46

14:08

Övriggrupp IV*

2:30

2:52

2:85

' I övriggrupp I ingår gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj.  I övriggrupp 

II 

ingår kolja, rödspotta, havskatt och lyrtorsk. ' I övriggrupp III ingår kummel, rödtunga och bergtunga. * I övriggrupp 

IV 

ingår lubb, skrubba och homgädda.

För innevarande regleringsår har normkvantilet faslslällls endast för sill/strömming. Den uppgår till 86000 ton. Nämnden föreslår all norm-kvanfileten för regleringsårel 1983/84 sänks till 83000 ton.

Jordbmksnämnden föreslår att liksom under innevarande regleringsår pristillägg för samtliga fiskslag utom sill/strömming utgår med i princip 75 % av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris. För sill/strömming bör pristillägg utgå med 70% av skillnaden.

Under innevarande regleringsår får överskoltsprisel för sill/strömming utgöra högst 60% av lägstaprisel i den lägre serien, dvs. induslripriserna. : För torsk är motsvarande tal 70 % och för övriga fiskslag 80 % av lägstapri­sel i den lägre serien. Förde mindre storlekarna av siU/strömming lämnas hämtöver elt extra stöd. Stödet innebär all fiskaren i fast tillägg per kg erhåller skillnaden mellan en krona och överskoltsprisel. Nämnden före­slår alt nämnda syslem för att fastställa överskottspriser får gälla även regleringsåret 1983/84 för andra fiskslag än sill/strömming. Vad gäller sill/strömming bör närmare regler för överskoltspriser få fastställas av jordbmksnämnden efter samråd med Svensk fisk och Sveriges fiskares riksförbund. Vidare föreslås atl överskott av storlekarna 3 och 4 skall få avsättas endast som djurföda eller för framstäUning av fiskmjöl.

Under innevarande regleringsår utgår ett särskilt låginkomslslöd tUl fiskare på ostkusten. Stödet innebär all ett regionall fraktstöd utgår med 18 öre per kg för strömming av slorlek 2-4 som förs iland på norra delen av ostkusten (fr. o. m. Uppsala län t. o. m. Norrbottens län) och med 9 öre per kg för strömming som förs iland på södra delen av ostkusten av yrkesfis­kare bosatta inom ostkustens prisregleringsområde. Mol bakgmnd av bl. a. särskilt höga infraklskostnader längs norra delen av ostkusten föreslår jordbmksnämnden all del nuvarande låginkomststödel ersätts av ett stöd som utgår endast liH fiskare som är bosatta i Uppsala län och norr därom och för fångst som landas i ovannämnda område. Stödet bör utgå med högst 15 öre per kg för torsk och strömming avsedd för humankonsumtion. Kostnaderna för stödet föreslås uppgå tiU högst 0,8milj. kr.

Prop. 1982/83:171

8

Prisstöd utgår f. n. för de viktigaste slagen av sölvatlensfisk i form av fasta pristUlägg. Dessa prisUllägg är för innevarade regleringsår 1:63 kr. per kg för gädda, gös och sik och 1:16kr per kg för abborre, lake och siklöja. Mot bakgmnd av bl. a. att priserna på de ovannämnda fiskslagen stigit kraftigt inle minsl på exportmarknaden föreslås inte någon uppräk­ning av pristilläggen. Som villkor för prisliUägg på lake föreslås att den skall vara rensad och flådd.

För råräka utgår under innevarande regleringsår ett fast pristillägg med 1:60kr. per kg. Jordbmksnämnden föreslår alt detta prisfillägg för det kommande regleringsårel räknas upp till 1:75 kr. per kg.

Eftersom makrillfisket är ett utpräglat säsongfiske omfattas inle makril­len av normprissystemel. I stället har det tidigare regleringssystemet med minimi- och garantipriser bibehållits samtidigt som elt fast pristillägg utgår. Detta är under innevarande år 0:55 kr. per kg. Vidare får Svensk fisk tillämpa speciella regler beträffande överskottshanleringen för ringnols-makriU.

Jordbmksnämnden föreslår all nu gällande regler för makrill bibehålls även under regleringsåret 1983/84 samt atl pristillägget räknas upp till 0:60kr. per kg.

Systemet med fasta prisfillägg tillämpas även för fisket efter slorbacke-långa. Prisfilläggen är f.n. för långa utan huvud 1:73kr. per kg och för långa med huvud 1:47 kr. per kg. Jordbmksnämnden föreslår alt dessa pristillägg för försäljningssäsongen 1983 räknas upp fill 1:90 kr. resp. 1:62 kr. per kg.

Kostnaderna för rörliga prisUUägg har uppskattats till ca 75 milj. kr. för budgetåret 1983/84. Kostnadema för finansiering av en trygghelsförsäkring för fisket har beräknats lill 4,5 milj. kr. För läckande av Svensk fisks kostnader för överskottshanleringen har beräknats åtgå högst 7milj. kr. . Låginkomslslöd och fasta pristillägg har vidare beräknats till sammanlagt 4,8milj. kr. Den sammanlagda kostnaden för prisregleringen beräknas så­ledes komma att uppgå fill ca 91 milj. kr.

Jordbmksnämnden föreslår atl 3 milj. kr. skall utgå från prisreglerings­kassan för alt täcka kostnaderna för utsättning av laxfisk och ål under budgetåret 1983/84. I stort sett bör ulplanteringskostnaderna fördelas en­ligt elt av fiskels förhandlingsdelegation framlagt förslag. Det slutliga för­slaget lill fördelning bör föregås av beredning med representanter för fiskeristyrelsen, jordbmksnämnden och Sveriges fiskares riksförbund.

Jordbmksnämndens kostnader för uppbörd och kontroll av avgifter be­räknas tiU ca 0,5 milj. kr. för det kommande regleringsårel.

Kostnaderna för Svensk fisks administration inkl. marknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet, som beräknats till ca 6,5milj.kr., föreslås få täckas genom de ränteintäkter som uppkommer hos föreningen eller konjunktumljämningsfonden. I den mån dessa medel inle räcker lill bör erforderligt medelsbehov få täckas genom uttag ur fonden.

Prop. 1982/83:171

9

De sammanlagda kostnadema för regleringen under budgetåret 1983/84 inkl. administrations- och uppbördskostnader saml medel till utsättning av ål och lax beräknas komma alt uppgå tiU ca 100milj. kr.

Jordbmksnämnden föreslår atl regleringsföreningen Svensk fisk för den löpande prisregleringsverksamheten för budgetåret 1983/84 tUlförs 70milj.kr. ur prisregleringskassan för fisk under fömtsättnmg alt regle­ringskassan tillförs budgetmedel i enlighet med förslagen i prop. 1982/83: 101. Även kostnaden för Irygghetsförsäkringen, högst 4,5 milj. kr., föreslås täckas med medel ur prisregleringskassan. Dämtöver föreslås att föreningen bestrider kostnadema för överskottshanteringen, de fasta prisfilläggen och låginkomstsatsningen med medel ur konjunktur-utjämningsfonden. Medel från fonden föreslås vidare få användas för att läcka de kostnader för pristUläggen som överstiger 70nijlj.kr. saml de kostnader för föreningens administration m. m. som överstiger ränteintäk­terna.

Kostnaderna för utsättning av ål och laxfisk samt jordbmksnämndens uppbördskostnader föreslås läckas med medel ur prisregleringskassan. Ål och laxfisk samt sölvatlensfisk belastas f.n. inte av någon prisreglerings­avgift. Det har heller inte bedömts möjligt all införa en sådan avgift under nästkommande regleringsår. Nämnden har därför i samförstånd med de båda delegationerna beslutat införa en utförselavgift för abborre, gädda, gös och ål från den I juli 1983. Avgiften avses utgå i öre per kg och motsvara ca 3% av det genomsnittliga ulförselpriset under 1982. Avgiften beräknas tillföra regleringsekonomin ca 1,5 - 2,0mUj.kr. under reglerings­året 1983/84.

Nämnda förslag tUl finansiering innebär atl ur jordbmksnämndens pris­regleringskassa för fisk skulle användas 78 milj. kr. Under fömtsättning all de 50 milj. kr. av budgetmedel som lUlförs prisregleringskassan används på det sätt partema har föreslagit beräknar nämnden att behållningen i kassan vid utgången av regleringsåret 1983/84 uppgår tiU ca 10 milj. kr. BehåUning-en i Svensk fisks konjunkturutjämningsfond kan vid samma fidpunkt vän­tas uppgå Ull 10 - 20 milj. kr.

Som framgår av nämndens redogörelse beräknas tillgängliga medel för prisregleringen vara i stort sett förbmkade vid ingången av regleringsåret 1984/85. Under fömtsättning av oförändrad prisregleringsavgifl skulle ca 50 milj.kr. samt den eventuella behåUningen i prisregleringskassan och konjunkluruljämningsfonden slå lill förfogande för bestridande av kostna­derna under 1984/85. Som jämförelse kan nämnas all kostnadema för regleringsårel 1983/84 beräknats fill drygt 100 milj. kr. vilket motsvarar en prisregleringsavgifl på ca 13%, en höjning med 7% jämfört med nuläget.

Jordbruksnämnden avser all under hösten 1983 söka göra en mer lång­siktig bedömning av regleringens medelsbehov samt hur dess finansiering kan fillgå.

ti    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 171 

Prop. 1982/83:171

10

Jag kan biträda de förslag i fråga om prisregleringen på fisk under budgetåret 1983/84 som jordbmksnämnden har lagt fram efter överlägg­ningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdele­gation. Jag föreslår således att prisregleringen för fisk under budgetåret 1983/84 utformas så som nämnden har föreslagit och atl föreslagna norm-priser och föreslagen normkvantilet fastställs. Jag vill i detta sammanhang peka på det angelägna i atl lösa frågan om tillförsel tUl den inhemska fiskberedningsindustrin, vilken vissa lider har haft problem med råvamför­sörjningen. Nämnden bör bemyndigas alt utbetala 70 milj.kr. fill Svensk fisk för kostnadema för pristillägg under liden den I juh 1983 - den 30 juni 1984 samt atl lämna tUlstånd för alt de fasta pristUlägg som jag redovisat i det föregående får utgå på sölvatlensfisk, råräka, makrill och storbacke-långa. Regionall fraktstöd bör få lämnas med högst 0,8 milj. kr. Nämnden bör få besluta om de närmare bestämmelser som skall gälla för stödet.

Vid särskUda behov bör Svensk fisk hksom hillUls få disponera högst en Qärdedel av behåUningen i konjunktumljämningsfonden för den löpande verksamheten. Likaså bör jordbruksnämnden få medge all mer än en fjärdedel av fonden får förbmkas. Fondens behållning bör dock inle ulan regeringens särskilda medgivande få undersliga 10 milj. kr.

Medel som anslagits ur prisregleringskassan för fisk lUl prisregleringen och som inle las i anspråk under perioden bör få liUföras Svensk fisks konjunklumljämningsfond.

Enligt det tidigare redovisade riksdagsbeslutet skaU prisregleringskassan för fisk tillföras 25 milj. kr. av budgetmedel för vart och ett av reglerings­åren 1982/83 och 1983/84. Jordbruksnämnden och delegationerna har tagit upp frågan om användningen av medlen i samband med överläggningama. De medel som avser innevarande regleringsår föreslås möjliggöra ett tillfäl­ligt borttagande av prisregleringsavgiften på bl. a. frysta fiskfiléer. Nämn­den har dock pekat på vissa handelspolitiska konsekvenser av en sådan åtgärd. De medel som avser regleringsårel 1983/84 föreslås tilhöras pris­regleringskassan i syfte alt motverka en höjning av prisregleringsavgiften och därmed konsumentpriserna.

Enligl min mening bör de budgetmedel som stäUls lill förfogande använ­das på del för konsumenterna effektivaste sättet. Del allmänna prisslopp som gäUde vid tiden för överläggningama och som utgjorde en av fömtsätt­ningarna för förslaget tiU användning av medlen för innevarande regle­ringsår har numera upphört. Möjlighetema all framgångsrikt övervaka all de av jordbmksnämnden föreslagna åtgärderna leder liU reella prissänk­ningar i konsumenlledet har därigenom minskal. Den mest effektiva an­vändningen av medlen från konsumentsynpunkt bör därför enligl min mening nu vara all de tillförs prisregleringskassan i syfte alt motverka höjningar av prisregleringsavgiften och därmed konsumentpriserna. Syftet med riksdagens beslut, som innebär all åtgärder bör vidtas för all förebyg­ga prishöjningar på fisk, bör därmed också vara uppfyUl. Mol bakgmnd

Prop. 1982/83:171

11

härav förordar jag alt medlen för båda regleringsåren förs tUl prisregle­ringskassan för fisk i syfte att förebygga prishöjningar.

TiU prisregleringskassan för fisk bör liksom under innevarande år föras över högst 1 milj.kr. av de feltvamavgifler som tas ut vid härdning av sillolja av inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas restilueras vid export.

Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas för andra ändamål än som fömt angetts, om regeringen anser det påkallat vid akuta svårigheter inom fisket.

Jag biträder förslaget att högst 4,5 milj. kr. anslås ur prisregleringskassan för fisk för all täcka kostnaden för den trygghetsförsäicring för fisket som man inom fiskets organisationer beslutat skaU införas fr. o. m. reglerings-året 1983/84. Finansieringen av försäkringen kommer således att ske på så sålt alt premierna betalas kollektivt av prisregleringsmedel och inte ensldlt av yrkesfiskarna. Försäkringen bör ge de verksamma inom yrkesfisket ett försälcringsskydd som motsvarar det som anställda i allmänhet åtnjuter genom kollektivavtal och som liUämpas inom lanlbmket sedan den I juli 1978.

Jag vUl framhålla atl en fömtsättning för den av mig biträdda finansie­ringsformen bör vara all kostnaden för pristUlägg i enlighet med vad jag tidigare föreslagit minskas med motsvarande belopp genom sänkning av normpriserna. Jordbmksnämnden bör efter samråd med försälcringsin-spektionen godkänna försäkrings villkoren.

Jag biträder också förslaget atl 3 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk anslås för utsättning av laxfisk och ål under budgetåret 1983/84. Den närmare användningen av medlen bör få beslutas av regeringen efter förslag av fiskeristyrelsen. Styrelsens förslag bör beredas i enlighet med parternas överenskommelse.

Den av jordbmksnämnden aviserade översynen av regleringens medels­behov ser jag som mycket angelägen, inte minst mol bakgmnd av den stora differensen mellan löpande kostnader och intäkter liksom den behållning av prisregleringsmedel som jordbmksnämnden fömtser vid utgången av regleringsårel 1983/84. Jag utgår från att nämndens rapport kan redovisas i god tid lill överläggningama om prisregleringen för regleringsårel 1984/85.

3   Hemställan

Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen alt

1. godkänna de av mig förordade gmnderna för elt socialförsäk­ringsskydd för yrkesfiskare.

Prop. 1982/83:171

12

2. medge all för tiden den 1 juli 1983 - den 30 juni 1984 reglering av prisema på fisk m. m. jämte vad därmed hänger samman saml användningen av medel får ske enligl de gmnder som jag har förordat i det föregående. Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

4   Anslagsfrågor för budgetåret 1983/84

NIONDE HUVUDTITELN E,    Fiske

E 14. Prisreglerande åtgärder på fiskets område

1981/82 Utgift

1982/83 Anslag

1000

1983/84 Förslag

25000000

I del föregående har jag redovisat mina ställningstaganden till prisregle­ringen på fisk under budgetåret 1983/84. Dessa innebär att regleringen även under budgetåret 1983/84 i sin helhet bör kunna finansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk och ur Svensk fisks konjunklumljämnings­fond. I enlighet med vad jag anförde i prop. 1982/83:101 bör 25 milj. kr. tillföras prisregleringskassan för fisk för budgetåret 1983/84. Anslaget bör således föras upp med detta belopp.

Jag hemstäUer all regeringen föreslår riksdagen

atl liU Prisreglerande åtgärder på fiskets område för budgetåret 1983/84 anvisa ett förslagsanslag av 25000000 kr.

5   Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1982/83:171

13

Bilaga

J

«

l

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

Dafum

Dnr

1983-02-23

320-1775/82

.Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd med f

ö

rslag till reglering av priserna

p

å

 fisk m m under budget

å

ret 1983/84_____________________ 

(2 bilagor)

.1. F

ö

rhandlingsuppdraget

Regeringen har i beslut den 11 november 1982 uppdragit 

å

t statens jordbruksn

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med Fiskets f

ö

rhandlings­delegation och jordbruksn

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen p

å

 fisk under budget

å

ret 1983/84. F

ö

rslaget skall utformas med utg

å

ngspunkt i de av riksdagen 

å

r 1978 beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk. I ijppdraget erinras om riksdagsbeslutet att riktpunkten f

ö

r norm-prissystemet 

ä

r att regleringen b

ö

r bekostas inom ramen f

ö

r regle-ringsekonomin. Vidare b

ö

r jordbruksn

ä

mnden enligt uppdraget avge f

ö

rslag till disposition av medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnaden f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l.

Regeringen har vidare genom beslut den 20 januari 1983 till jord­bruksn

ä

mnden 

ö

verl

ä

mnat en framst

ä

llning till regeringen fr

å

n Sveriges fiskares riksf

ö

rbund ang

å

ende finansiering av trygghets­f

ö

rs

ä

kring f

ö

r yrkesfiskare. Framst

ä

llningen borde l

ä

mpligen tas upp i 

ö

verl

ä

ggningarna om prisregleringen f

ö

r fisk.

Jordbruksn

ä

mnden har nu

ö

verlagt med Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och konsumentdelegationen ang

å

ende prisregleringen p

å

 fisk under perioden 1 juli 1983 - 30 juni 1984. 

ö

verl

ä

ggningarna har lett tili en uppg

ö

relse och i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna l

ä

gger n

ä

mnden fram f

ö

ljande f

ö

rslag till st

ö

d

å

tg

ä

rder inom fisket f

ö

r n

ä

mnda period.

2. Utg

å

ngspunkter

De av riksdagen beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r fiskeripoli­tiken (prop 1977/78:112, JoU 1977/78:3, rskr 1977/78:272) omfattar ett inkomstm

å

l, ett konsumentpolitiskt m

å

l, ett produktionsm

å

l, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt m

å

l. N

ä

mnden har ber

ö

rt dessa olika m

å

l bl a i n

ä

mndens regleringsskrivelse till regeringen den 8 april 1981.

De 

å

r 1981 beslutade riktlinjerna f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk inneb

ä

r bl a att det s k normprissystemet togs i bruk.

Prop. 1982/83:171

14

3.  Normprissystemet

Normprissystemet inneb

ä

r i huvudsak att normpriser och normkvan­titeter f

ö

r olika fiskslag fastst

ä

lls av statsmakterna efter f

ö

rslag av jordbruksn

ä

mnden. Normpriserna skall i princip s

ä

ttas s

å

att fisket n

å

r avsedd l

ö

nsamhet enligt 1978 

å

rs riksdagsbeslut. N

ä

mndens f

ö

rslag f

ö

reg

å

s av 

ö

verl

ä

ggningar med Fiskets f

ö

rhand­lingsdelegation och n

ä

mndens konsumentdelegation.

Enligt normprissystemet skall fiskaren, om avr

ä

kningspriset inte n

å

r upp till normpriset f

ö

r respektive fiskslag, kunna erh

å

lla viss andel av skillnaden i form av pristill

ä

gg. Under innevarande reglerings

å

r har denna andel f

ö

r sill/str

ö

mming satts till 70 

?i 

och f

ö

r 

ö

vriga fiskslag tili 75 

%.  

Pristill

ä

gget utbetalas av regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk i efterhand p

å

 grundval av de avr

ä

kningsnotor som av f

ö

rstahandsmottagaren inskickats till statistiska centralbyr

å

n, SCB. I b

ö

rjan av normprissystemets till

ä

mpning uppstod till f

ö

ljd av de stora 

ä

ndringarna i dit-tillsvarande rutiner viss f

ö

rdr

ö

jning av utbetalningar av pris­till

ä

gget. Systemet med utbetalningar fungerar nu s

å

att pris­till

ä

gget n

å

r fiskaren ca sex veckor efter utg

å

ngen av landnings­m

å

naden.

I bilaga 1 

å

terfinns vissa uppgifter om utfallet av normpris­systemet m m under det f

ö

rsta till

ä

mpnings

å

ret.

4.  Inkomstutveckling

Enligt 1978 

å

rs riksdagsbeslut sammanfattas m

å

ls

ä

ttningen f

ö

r fiskeripolitiken p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt.

"M

å

len f

ö

r fiskeripolitiken b

ö

r vara att skapa f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r att de som 

ä

r sysselsatta i fiskerin

ä

ringen kan f

å

b

å

de en ekonomisk och social standard som 

ä

r j

ä

mf

ö

rbar med den som er­bjuds inom andra n

ä

ringar och trygghet i arbetet samtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser. Inom de gr

ä

nser som ges av en ansvarsfull hush

å

llning av fisk­tillg

å

ngarna b

ö

r fisket bedrivas s

å

 effektivt som m

ö

jligt och f

å

ngsterna best

ä

mmas av m

ö

jligheterna till l

ö

nsam och stabil avs

ä

ttning. Samtidigt b

ö

r h

ä

nsyn tas till behovet av syssel­s

ä

ttning fr

ä

mst i kust- och sk

ä

rg

å

rdsomr

å

den d

ä

r fisket har stor regionalpolitisk betydelse".

Inkomstm

å

ls

ä

ttningen har i propositionen n

ä

rmare definierats att avse de fiskare som 

ä

r sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske. Till antalet utg

ö

r tr

å

lfiskarna ca 40 

%  

av hela fiskark

å

ren i saltsj

ö

fisket men svarar 

ä

nd

å

 f

ö

r 70 - 80 

%  

av f

å

ngsterna av oe fiskslag som ing

å

r i regleringen. Inkomstut­vecklingen inom tr

å

lfisket kan d

ä

rf

ö

r l

ä

ggas till grund f

ö

r be­d

ö

mningen av inkomsterna inom fiskark

å

ren. Under 

ö

verl

ä

ggningarna har funnits tillg

ä

ngligt inkomstmaterial endast t o m 

å

r 1981. Eftersom normprissystemet b

ö

rjade till

ä

mpas i juli 1981 har den nya fiskprisregleringen endast delvis hunnit p

å

verka inkomst­f

ö

rh

å

llandena inom fisket.

Prop. 1982/83:171

15

utvecklingen av de taxerade nettoinkomsterna for tr

å

lfiskare framg

å

r av efterf

ö

ljande tabell. Med taxerad nettoinkomst avses nettoinkomsten efter avdrag f

ö

r egenavgifter och gjorda under­skottsavdrag. Under 1976 - 1978 

ö

kade inkomsterna f

ö

r tr

å

lfisket. Enligt SCB:s deklarationsunders

ö

kning minskade de taxerade in­komsterna f

ö

r flera fiskeinriktningar mellan 1978 och 1979. Detta ger emellertid inte en helt riktig bild av utvecklingen eftersom m

ö

jlighet att skattefritt kunna fondera vissa delar av inkomsterna till s k allm

ä

n investeringsreserv inf

ö

rdes

å

r 1979. Ar 1980 tillkom regler om s k resultatutj

ä

mningsfond. Angivna fonderings-m

ö

jligheter medf

ö

r att fiskaren vid goda inkomst

å

r kan minska sin skatt och vid s

ä

mre inkomst

å

r kan ta fram inkomsten och d

ä

r­med f

å

den beskattad till en l

ä

gre marginalskatt 

ä

n eljest hade varit fallet. Endast f

ö

r fiskare med licens g

ä

ller att investerings­reserven f

ö

rutom till investeringar 

ä

ven f

å

r anv

ä

ndas till privat konsumtion enl vissa regler. N

ä

mnda avs

ä

ttningar p

å

verkar de redovisade inkomsterna och f

ö

rsv

å

rar i h

ö

g grad m

ö

jligheten att korrekt bed

ö

ma inkomstutvecklingen.

Tabell 1 Samtliga taxerade nettoinkomster. Tr

å

lfiskare. Kronor

(K

ä

lli:

SCBi

;s bearbetn

ing

av fiska;

res inkomstdeklarat

ioner)

Ostkusten

Sydkusten

V

ä

stkust

en

Sill

R

ä

ka

Ö

vrigt

1976

34 000

46 600

47 900

44 500

38 100

1977

37 600

57 600

65 300

46 500

52 700

1978

46 700

80 900

73 100

51 400

57 000

1979

43 900

69 700

66 600

58 800

56 800

1980''

45 700

67 800

68 800

58 500

55 100

1981

46 100

65 400

64 100

66 900

61 700

1) Avs

ä

ttning till och uttag fr

å

n allm

ä

n investeringsreserv res­pektive resultatutj

ä

mningsfond har p

å

verkat inkomstniv

å

n.

Avs

ä

ttningar till allm

ä

n investeringsreserv uppgick inai.i tr

å

l­fisket 

å

r 1979 till mellan 4 500 kronor och 9 300 kronor. Netto­avs

ä

ttningen (avs

ä

ttning minus uttag) till allm

ä

n investerings-reserv samt resultatutj

ä

mnings fond uppgick 

å

r 1980 till mellan 4 800 kronor och 10 600 kronor. Ar 1981 uppgick nettoavs

ä

ttningarna till allm

ä

n investeringsreserv och resultatutj

ä

mningsfond till mellan 1 100 kronor och 10 400 kronor. Om h

ä

nsyn tas till dessa fonderingar f

å

r inkomsterna f

ö

r 1979 och 1980 i allm

ä

nhet anses ha 

ö

kat. Betr

ä

ffande

å

r 1981 

ä

r uppgifterna s

ä

rskilt sv

å

ra att tolka. Nettoavs

ä

ttningarna till allm

ä

n investeringsreserv och resultatutj

ä

mningsfond har f

ö

r samtliga fiskeinriktningar utom f

ö

r tr

å

lfisket p

å

 sydkusten minskat i j

ä

mf

ö

relse med 1980. Speciellt markant 

ä

r detta f

ö

r sillfisket p

å

 v

ä

stkusten, d

ä

r nettoavs

ä

ttningarna minskat fr

å

n 10 600 kronor till 1 100 kronor. Den minskade nettoavs

ä

ttningen till allm

ä

n investeringsreserv beror s

å

v

ä

l p

å

ö

kade uttag fr

å

n investeringsreserven som p

å

 mins­kade bruttoavs

ä

ttningar. Det 

ä

r oklart om de 

ö

kade uttagen fr

å

n investeringsreserven anv

ä

nts till investeringar eller till privat konsumtion.

Prop. 1982/83:171

16

I nedanst

å

ende tabell j

ä

mf

ö

rs utvecklingen av bruttoinkomster mellan 1980 och 1981 f

ö

r tr

å

lfiskare enligt SCB:s deklarations­unders

ö

kning ocb,heltidsFiskande lagfiskare enligt l

ö

nsamhets­unders

ö

kningen  . Med bruttoinkomst avses inkomst f

ö

re skatte­m

ä

ssiga dispositioner s

å

som avdrag f

ö

r egenavgifter, fondavs

ä

tt­ningar, underskotts.ivdrag etc.

Tabell 2 Inkomstutvecklingen mellan 1980 och 1981 f

ö

r tr

å

lfiskare enligt deklara­

tionsunders

ö

kningen och heltidsfiskande i fiskelag enligt l

ö

nsamhetsunder-

s

ö

kningen___ 

Kuststr

ä

cka Fiskeinriktning  Ar

SCB:s deklarations-

JN:s l

ö

nsamhets­

unders

ö

kning _,

unders

ö

kning, , ,

Kontant netto /   Differens

Kalkylnetto '    Differens

avskrivningar          

%

(tax.m

ä

ss. avskr.)    

%

Ostkusten

1980

56 515

1981

56 800

Sydkusten

1980

94 847

1981

99 200

V

ä

stkusten

Sill

1980

95 876

1981

85 200

R

ä

ka

1980

72 237

1981

82 300

ö

vrigt fiske

1980

71 299

(komb fiske.

1981

74 400

fiskfiske)

1980 1981

69 466

i 0

71 788

+ 3,3

(str

ö

mmingsfi

ske)

81 975

+ 4,6

92 518

-t- 12,9

(kombinations

ifiske)

114 107

- 11,1

98 853 88 091

-

13,4

+ 13,9

96 368 80 530

-f 9,4

+ 4,3

77 262 (fiskfiske)

92 134

- 4,1

90 168

- 2,1

(kombinationE

ifiske)

1)

L

ö

nsamhetsunders

ö

kningen g

ö

rs av jordbruksn

ä

mnden i samarbete med Sveriges fiskares riksf

ö

rbund och 

ä

r en enk

ä

tunders

ö

kning 

ö

ver l

ö

nsamheten f

ö

r fiskelag

2)

Kontant netto 

ä

r en driftsekonomisk term och avser int

ä

kter /- utgifter under 

å

ret per fiskare f

ö

re skattem

ä

ssiga dispositioner

3)

Enligt delunders

ö

kningen i l

ö

nsamhetsunders

ö

kningen avseende identiska fartyg f

ö

r b

å

da 

å

ren

4) Kalkylnetto 

ä

r en driftsekonomisk term och avser int

ä

kter / utgifter under 

å

ret, f

ö

rdelat per man (ev vinst av fartyget 

ä

r s

å

ledes inkluderad).

Prop. 1982/83:171

17

De b

å

da unders

ö

kningarna uppvisar i stort samma utveckling f

ö

r de olika fiskeinriktningarna trots att populationerna

ä

r n

å

got olika. Deklarationsunders

ö

kningen omfattar tr

å

lfiskare enligt inventeringen 1979, vars inkomst till minst h

ä

lften h

ä

rr

ö

r sig Fr

å

n fiske. L

ö

nsamhetsunders

ö

kningen omfattar heltidsfiskande lagfiskare (i huvudsak tr

å

lfiskare). Inkomstbegreppen i de tv

å 

unders

ö

kningarna som n

ä

rmast motsvarar varandra 

ä

r kontant netto minus avskrivningarna enligt deklarationsunders

ö

kningen och kalkyl­netto i l

ö

nsamhetsunders

ö

kningen, d

ä

r de taxeringsm

ä

ssiga avskriv­ningarna anv

ä

nts som avdragspost.

P

å

 ostkusten var inkomstutvecklingen svag men positiv enligt b

å

da unders

ö

kningarna. Sydkusten uppvisade.en klar positiv ut­veckling, vilken var n

å

got st

ö

rre enligt l

ö

nsamhetsunders

ö

k­ningen 

ä

n deklarationsunders

ö

kningen.

L

ö

nsamheten f

ö

r sillfiskare p

å

v

ä

stkusten var klart s

ä

mre 1981 

ä

n 1980 i b

å

da unders

ö

kningarna medan r

ä

kfiskarna uppvisade en 

ö

kning av sin l

ö

nsamhet. 

Ö

kningen var n

å

got st

ö

rre enligt dekl

ä

ra-tionsunders

ö

kningen 

ä

n l

ö

nsamhetsunders

ö

kningen.

F

ö

r det 

ö

vriga tr

å

lfisket p

å

 v

ä

stkusten 

ö

kade inkomsterna n

å

got enligt deklarationsunders

ö

kningen medan inkomsterna minskade enligt l

ö

nsamhetsunders

ö

kningen. Att de tv

å

 unders

ö

kningarna h

ä

r uppvisar olika resultat kan bero p

å

de n

å

got olika popula­tionerna.

F

ö

r tr

å

lfisket totalt torde g

ä

lla att l

ö

nsamheten 

ö

kade n

å

got mellan 1980 och 1981.

5. Prognos f

ö

r f

å

ngster och avs

ä

ttning samt marknadsbed

ö

mning

F

ö

r 1983/84_______ "   _________________ 

Fiskeristyrelsen genomf

ö

r i en s

ä

rskild planeringskommitt

é

 i samr

å

d med jordbruksn

ä

mnden och i samarbete med Sveriges fiskares riksf

ö

rbund en fortl

ö

pande planering av fiskets omfattning och inriktning p

å

 kortare och l

ä

ngre sikt. Senast framlagda plan avser prognoser och

å

tg

ä

rdsF

ö

rslag F

ö

r Fem

å

rsperioden 1983/84-1987/88.

F

å

ngstutrymmesprognosen bygger p

å

 dels f

ö

rutsebara biologiska F

ö

ruts

ä

ttningar, dels det F

å

ngstutrymme i Form av F

å

ngstkvoter som svenskt Fiske kan F

ö

rv

ä

ntas bli tillF

ö

rs

ä

krat under prognos­perioden.

F

ö

r sill/str

ö

mming uppg

å

r F

å

ngstutrymmet F

ö

r 1983 till 132 000 ton, dvs lika mycket som 

å

ret innan. F

å

ngstutrymmet skulle d

ä

rmed medge en F

å

ngst av samma storleksordning som under 1982. F

ö

rra 

å

rets F

å

ngst uppgick prelimin

ä

rt till drygt 130 000 ton. F

å

ngst­utrymmet f

ö

r torsk f

ö

rutses f

ö

r innevarande 

å

r 

ö

ka j

ä

mf

ö

rt med 

å

r 1982. Uttryckt i landad vikt kan f

å

ngstutrymmet f

ö

rv

ä

ntas bli ca 68 000 ton. F

å

ngsten 1982 uppgick prelimin

ä

rt till 43 000 ton. Liksom F

ö

rh

å

llandet 

ä

r betr

ä

Ffande sill/str

ö

mming kommer huvud­delen av F

å

ngsten att tas i 

Ö

stersj

ö

n.

Prop. 1982/83:171

18

P

å

 den svenska marknaden har 

å

rligen under en l

å

ng F

ö

ljd av 

å

r kunnat avs

ä

ttas 35 

ä

 40 OOD ton svenskF

å

ngad sill/str

ö

mming. Detta inneb

ä

r att med en totalF

å

ngst upp

å

t 130 000 ton kan endast ca 1/3 av F

å

ngsten avs

ä

ttas i Sverige. Resten exporteras i huvud­sak till Danmark i oberett skick. En mindre export av Fil

é

ad sill/str

ö

mming till Fr

ä

mst Danmark och V

ä

sttyskland F

ö

rekommer. Anstr

ä

ngningar g

ö

rs att F

ö

rb

ä

ttra distributionstekniken F

ö

r F

ä

rsk sill. Om dessa F

ö

rs

ö

k lyckas b

ö

r den inhemska avs

ä

ttningen kunna 

ö

ka till 

å

tminstone 45 000 ton per 

å

r, vilket skulle ha en positiv inverkan p

å

 avr

ä

kningspriserna.'

Vad g

ä

ller torsk avs

ä

tts st

ö

rre delen av F

å

ngsten inom landet. Man torde kunna r

ä

kna med att den svenska marknaden kan ta emot ca 30 000 ton torsk per 

å

r, varav ungeF

ä

r h

ä

lFten g

å

r till be­redning av Frysta Fil

é

er. Det senaste 

å

ret har varit pr

ä

glat av internationell brist p

å

 torsk, vilken tidvis har F

ö

rst

ä

rkts av tillF

ä

lliga f

å

ngstnedg

å

ngar p g a v

ä

derleksf

ö

rh

å

llandena. Moti- slutet av 1982 och i b

ö

rjan av 1983 avr

ä

knades torsken mer 

ä

n normpriset p g a den internationella knappheten.

Konsumtionen av fisk torde bl a p

å

verkas av priset p

å

 andra livs­medel, i synnerhet k

ö

tt och fl

ä

sk. S

å

ledes b

ö

r f

ö

r

ä

ndringar i konsumentsubventionerna p

å

 vissa baslivsmedel p

å

verka konsum­tionen av fisk.

Med h

ä

nsyn till de mycket kraftiga pris

ö

kningarna p

å

torsk som skett under h

ö

sten 1982 

ä

r det os

ä

kert om n

å

gon markant f

ö

rb

ä

tt­ring i relativpriset till k

ö

tt har skett.

Sillpriserna har 

ö

kat betydligt l

å

ngsammare 

ä

n torskpriserna och relativpriset gentemot k

ö

tt har f

ö

rb

ä

ttrats. 

Ä

nnu kan dock ingen 

Ö

kning i konsumtionen av sill utl

ä

sas av konsumtionssta­tistiken. Med f

ö

rb

ä

ttrad distribution b

ö

r dock p

å

 sikt viss 

ö

kning av konaumtionen komma att ske om nuvarande relativpriser gentemot k

ö

tt best

å

r.

Vad g

ä

ller andra fiskslag 

ä

n sill och str

ö

mming finns ett p

å

tag­ligt importbehov eftersom de svenska fiskarnas f

å

ngster inte t

ä

cker efterfr

å

gan.

I normprissystemet 

ä

r normpriset den prisniv

å

 som f

ö

ruts

ä

tts ge fisket den med inkomstm

å

let avsedda l

ö

nsamheten. I den m

å

n det genomsnittliga avr

ä

kningspriset till fiskaren (j

ä

mf

ö

relse-priset) understiger normpriset utg

å

r viss del av skillnaden som pristill

ä

gg. Vid en ber

ä

kning av kostnaderna f

ö

r prisregleringen under det-kommande reglerings

å

ret 

ä

r s

å

ledes bed

ö

mningar av marknadspriserna v

ä

sentliga. F

ö

r ej normprissatta fiskslag till­kommer att kvantiteten pristill

ä

ggsber

ä

ttigad fisk m

å

ste bed

ö

mas om kostnaden skall kunna prognostiseras.

Prognoser f

ö

r prisutvecklingen f

ö

r ett s

å

 l

å

ngt tidsperspektiv som reglerings

å

ret 1983/84 

ä

r ytterst sv

å

ra att g

ö

ra bl a till F

ö

ljd av det starka inFlytande som de internationella priserna

Prop. 1982/83:171

19

har p

å

 prisbildningen i Sverige. Jordbruksn

ä

mndens bed

ö

mning av kostnaderna F

ö

r pristill

ä

ggen p

å

 normprissalta Fiskslag bygger p

å

 F

ö

ljande grunder. Avg

ö

rande F

ö

r utvecklingen av sill­priserna 

ä

r den europeiska marknaden. TillF

ö

rseln till denna kommer sannolikt att 

ö

ka under 1983 d

å

man kan F

ö

rv

ä

nta att det legala sillFisket i mellersta och norra Nordsj

ö

n 

å

terupptas. D

ä

rmed minskar utrymmet F

ö

r tredjelandsexport

ö

rer samtidigt som konsumtionen, 

å

tminstone i V

ä

sttyskland, som 

ä

r den st

ö

rsta mark­naden i EG, minskar. Dessutom torde den svenska sillexporten drabbas av en tull p

å

 15 ?

ö

 i EG under vintern 1983/84. Redan denna vinter inF

ö

rdes en silltull d

å

 den tullFria kontingenten p

å

84 000 ton helt hade utnyttjats innan den tullFria perioden tr

ä

dde i kraFt den 15 februari. Eftersom den tullfria kontingen­ten f

ö

r 1983/84 skurits ned med 10 000 ton finns det anledning att befara att en icke betydelsel

ö

s del av den svenska sillexpor­ten till EG kommer att drabbas av tull. Det synes d

ä

rf

ö

r f

ö

ga troligt att sillmarknaden, som varit instabil sedan sommaren 1981, kommer att f

ö

rb

ä

ttras.

Utsikterna f

ö

r torskmarknaden 

ä

r mer optimistiska. Torskpriserna F

ö

r den europeiska marknaden har stigit mer eller mindre oavbrutet sedan sommaren 1982. Sedan 

å

rsskiFtet 1982/83 har mycket h

ö

ga priser noterats. Dessa har dock varit betingade av bl a ogynnsam v

ä

derlek varf

ö

r en tillbakag

å

ng v

ä

ntas under v

å

ren 1983. Det 

ä

r emellertid troligt att torskpriserna kommer att ligga kvar p

å

 en relativt h

ö

g niv

å

 under 1983/84.

Vad g

ä

ller priserna p

å

ö

vriga normprissatta Fiskslag.samt kokr

ä

ka F

ö

rv

ä

ntas inte n

å

gra mer betydelseFulla pris

ä

ndringar.

6. Regleringskostnader och finansiering under 1982/83

Beh

å

llningen i Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond uppgick per den 1 juli 1982 till 41,7 milj kr, en minskning med sex milj kr j

ä

mF

ö

rt med den 1 juli 

å

ret innan. Motsvarande belopp F

ö

r jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa var 28 milj kr resp 5,7 milj kr. PrisregleringsavgiFten, som tas ut med h

ö

gst 6 ?

ö 

eller motsvarande belopp i 

ö

re per kg, ber

ä

knas tillF

ö

ra pris­regleringskassan ca 50 milj kr. H

ä

rtill kommer r

ä

nteint

ä

kter p

å

 de medel som 

ä

r innest

å

ende i Fonden resp kassan, sammanlagt ca 10 milj kr.

Oe sammanlagda tillg

å

ngarna under innevarande reglerings

å

r upp­g

å

r till knappt 130 milj kr.

De sammanlagda kostnaderna F

ö

r prisregleringen under innevarande 

å

r ber

ä

knades ursprungligen av n

ä

mnden till totalt ca 98 milj kr, varav kostnaden F

ö

r pristill

ä

ggen p

å

 de normprissatta Fiskslagen ber

ä

knades till ca 76 milj kr. Prelimin

ä

ra uppgiFter F

ö

religger nu betr

ä

Ffande kostnaderna f

ö

r m

å

naderna juli - december 1982. Dessa uppg

å

r till ca 25,5 milj kr j

ä

mf

ö

rt med ca 27 milj kr under motsvarande period 1981. Anledningen till att kostnaderna 

å

tminstone hittills 

ä

r l

ä

gre 

ä

n f

ö

reg

å

ende 

å

r, 

ä

r de h

ö

ga priserna p

å

 torsk.

Prop. 1982/83:171

20

Kostnaderna F

ö

r prisregleringen kan nu F

ö

r reglerings

å

ret 1982/83 ber

ä

knas komma att ligga kring 80 - 90 milj kr. Det skulle i sin tur inneb

ä

ra att tillg

å

ngarna i jordbruksn

ä

mndens regleringskassa och Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond sammanlagt skulle komma att uppg

å

 till 40 - 50 milj kr vid reglerings

å

rets utg

å

ng. H

ä

rtill kommer ca 53 milj kr i int

ä

kter under reglerings

å

ret 1983/84. Sammanlagt, inkl r

ä

nteint

ä

kter, skulle 100 - 110 milj kr st

å 

till prisregleringens f

ö

rfogande under reglerings

å

ret 1983/84. H

ä

rtill kommer de budgetmedel, sammanlagt 50 milj kr under budget­

å

ren 1982/83 och 1983/84, som kan komma att tillf

ö

ras reglerings-kassan enligt prop 1982/83:101. I propositionen anf

ö

rs att beloppet b

ö

r anv

ä

ndas f

ö

r att f

ö

rebygga prish

ö

jningar p

å

 fisk.

Vid 

ö

verl

ä

ggningarna har n

ä

mnden och delegationerna enats om att f

ö

resl

å

 det belopp som utg

å

r under innevarande budget

å

r, 25 milj kr, s

å

 l

å

ngt m

ö

jligt b

ö

r anv

ä

ndas f

ö

r direkt priss

ä

nkande

å

tg

ä

rder. Som m

ö

jlig s

å

dan 

å

tg

ä

rd 

ö

verenskoms att prisregleringsavgiften p

å

 frysta fiskfil

é

er (ur tulltaxenr 03.01) och panerade fiskfil

é

er, fiskpinnar och liknande produkter (statnr 16.04.511) tillf

ä

lligt skulle kunna suspenderas, dock l

ä

ngst till den 31 december 1983. Fr

å

n n

ä

mndens sida redovisades i sammanhanget vissa handelspoli­tiska konsekvenser av denna 

å

tg

ä

rd. Suspensionen ber

ä

knas medf

ö

ra ett inkomstbortfall i prisregleringskassan med 15 - 20 milj kr, varav ca 5 milj kr skulle bel

ö

pa sig p

å

 innevarande reglerings

å

r. I den m

å

n medlen inte f

ö

rbrukas genom den tillt

ä

nkta 

å

tg

ä

rden torde diskussioner f

å

 upptas om andra priss

ä

nkande 

å

tg

ä

rder. I ovan redovisade ber

ä

kningar har detta inkomstbortfall inte beaktats.

7. F

ö

rslag till normpriser m m f

ö

r reglerings

å

ret 1983/84

7.1 Normpriser

Som utg

å

ngspunkt f

ö

r f

ö

rslaget till normpriser har n

ä

mnden haft normpriserna f

ö

r innevarande reglerings

å

r. Dessa har r

ä

knats upp med h

ä

nsyn till dels k

ä

nd kostnadsutveckling under perioden december 1981 - december 1982, dels l

ö

neutvecklingen f

ö

r de stora l

ö

nekollek­tiven enligt 1982 

å

rs l

ö

neavtal inkl f

ö

rtj

ä

ostutvecklingsgaranti, prisutvecklingsgaranti och sociala avgifter  . Det produktions­medelsprisindex f

ö

r fiskerin

ä

ringen som jordbruksn

ä

mnden konstruerat och som anv

ä

nts vid tidigare 

ö

verl

ä

ggningar, har under ovan n

ä

mnda period stigit med i genomsnitt knappt 14 

%.  

Den avtalsm

ä

ssiga l

ö

neutvecklingen f

ö

r de stora l

ö

nekollektiven under 1982 uppgick till drygt 8 

%. 

Vidare har avdrag gjorts f

ö

r en viss rationali­seringsvinst i detta fall ber

ä

knad som 

ö

kning i arbetsproduktivi­teten. Den sammanv

ä

gda 

ö

kningen av produktionskostnad och l

ö

ner enligt avtal efter avdrag f

ö

r rationaliseringsvinst har ber

ä

knats till 10,5 

%.

N

ä

mnden och delegationerna har efter f

ö

rslag fr

å

n Fiskets F

ö

rhand­lingsdelegation enats om att F

ö

resl

å

 att Finansieringen av en trygghetsF

ö

rs

ä

kring F

ö

r Fisket F

å

r ske inom ramen F

ö

r medel som ber

ä

knats bli tillF

ö

rda regleringen f

ö

r 1983/84. F

ö

rs

ä

kringen omfattar bl a liv, sjuk- och arbetsskadef

ö

rs

ä

kring. Kostnaden

1) I princip anv

ä

nds f

ö

r fisket samma kompensationsmodell som f

ö

r jordbruket.

Prop. 1982/83:171

21

h

ä

rf

ö

r har ber

ä

knats till ca 4,5 milj kr. Finansieringen av trygghetsf

ö

rs

ä

kringen f

ö

resl

å

s ske genom en s

ä

nkning av norra­priserna p

å

 s

å

 s

ä

tt att kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen ber

ä

knas bli ca 4,5 milj kr l

ä

gre. Uppskrivningen av normpriserna blir d

ä

rigenom ca 9 ?i i st

ä

llet F

ö

r ovan angivna 10,5 

%.

Mot bakgrund av bl a marknadsl

ä

get och en str

ä

van att stimulera fisket efter bristfiskslag har tyngdpunkten i F

ö

rslaget lagts vid uppr

ä

kning av de s k 

ö

vriggrupperna  . Normpriserna p

å

 dessa f

ö

resl

å

s r

ä

knas upp med ca 13 ?o. Uppr

ä

kningen F

ö

r torsk och kok­r

ä

ka F

ö

resl

å

s bli ca 11 

%  

medan normpriset p

å

 stor sill F

ö

resl

å

s bli uppr

ä

knat med 6 

%  

och priset p

å

 liten sill med 8 

%.

F

ö

rslaget till normpriser F

ö

r 1983/84 samt j

ä

mF

ö

resle med priserna f

ö

r innevarande 

å

r 

å

terfinns i bilaga 2.

7.2. Normkvantitet

Enligt statsmakternas beslut skall normkvantiteten fastst

ä

llas i syfte att hindra att prisst

ö

det leder till alltf

ö

r stor 

ö

kning av fisket efter vissa fiskslag och d

ä

rmed till icke 

ö

nskv

ä

rda 

Ö

verskott av konsumtionsfisk som inte skulle kunna tas till vara som m

ä

nniskof

ö

da. Reglerna f

ö

r normkvantitet anger f

ö

r vilken kvantitet pristill

ä

gg utg

å

r. De medf

ö

r s

å

ledes i och f

ö

r sig inte n

å

gon begr

ä

nsning i fisket.

F

ö

r reglerings

å

ret 1982/83 har normkvantitet fastst

ä

llts endast f

ö

r sill/str

ö

mming. Den uppg

å

r till 86 000 ton. Under perioden juli - december 1982 har ca 46 500 ton avr

ä

knats fr

å

n denna kvan*-titet.

S

å

vitt n

ä

mnden kan bed

ö

ma torde efterfr

å

gan p

å

 sill inte komma att f

ö

rb

ä

ttras under det kommande reglerings

å

ret. Flera tecken tyder p

å

 att det legala sillfisket i mellersta och norra delen av Jordsj

ö

n kommer att 

å

terupptas under 1983 vilket ytterligare torde f

ö

rsv

å

ra avs

ä

ttningen av den svenska 

ö

stersj

ö

sillen. Det torde dessutom st

å

 klart att en del av v

å

r sillexport till EG kommer att drabbas av en tull under 1983/84. Som framg

å

tt av den tidigare redog

ö

relsen har sillexporten om 

ä

n i begr

ä

nsad omfattning mot all f

ö

rmodan drabbats av en tull redan under inne­varande 

å

r. Under 1983/84 sk

ä

rs den tullfria tullkontingenten i EG ned med 10 000 ton till ca 74 000 ton.

Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna har enats om att f

ö

resl

å 

att normkvantiteten f

ö

r reglerings

å

ret 1983/84 s

ä

nks till 83 000 ton.

1) Hit r

ä

knas fr

ä

mst viktigare slag av torskfisk och plattfisk.

Prop. 1982/83:171

22

7.3.  Pristill

ä

gg

Pristill

ä

gg kan utg

å

 om j

ä

mf

ö

relsepriset (det genomsnittliga avr

ä

kningspriset till fiskaren) understiger normpriset. Stor­leken av den andel av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relse­pris som skall utg

å

 i pristill

ä

gg skall enligt statsmakternas beslut tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna.

Parterna har enats om att 

ä

ven under kommande reqlerings

å

r pris­till

ä

gg F

ö

r samtliga Fiskslag utom sill/stromming b

ö

r utg

å

 med i princip 75 

%  

av skillnaden mellan normpris och j

ä

mF

ö

reslepris. F

ö

r sill/str

ö

mming b

ö

r pristill

ä

gg utg

å

med 70 

%  

av skillnaden.

7.4.  

Ö

verskottspris

En l

ä

gsta prisniv

å

 skall uppr

ä

tth

å

llas f

ö

r den fisk som s

ä

ljs p

å

 marknaden. L

ä

gstapriserna fastst

ä

lls av regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk. F

ö

r den fisk som inte kan s

ä

ljas till l

ä

gstapriser fastst

ä

ller Svensk Fisk 

ö

verskottspriser. Niv

å

n f

ö

r 

ö

verskotts­priserna avg

ö

rs enligt statsmakternas beslut ytterst av de medel som Svensk Fisk disponerar f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l, d v s i f

ö

rsta hand de marknadsint

ä

kter som flyter in fr

å

n f

ö

rs

ä

ljningen av till f

ö

reningen 

ö

verl

ä

mnade kvantiteter. Under innevarande regle­rings

å

r 1982/83 har totalt 6 milj kr anslagits av regleringsmedel f

ö

r att kunna h

å

lla niv

å

n f

ö

r 

ö

verskottspriserna h

ö

gre 

ä

n eljest. Vidare g

ä

ller detta reglerings

å

r att niv

å

n f

ö

r 

ö

verskottspriserna har kopplats till l

ä

gstapriseiria. Under innevarande reglerings

å

r f

å

r s

å

ledes 

ö

verskottspriset f

ö

r sill/str

ö

mming utg

ö

ra h

ö

gst 60 ?

ö 

av l

ä

gstapriset i den l

ä

gre serien, dvs industripriserna. F

ö

r torsk 

ä

r motsvarande procentsats 70 ?

ö

 och f

ö

r 

ö

vriga fiskslag 80 

%  

av l

ä

gstapriset i den l

ä

gre serien.

Inom ramen f

ö

r Svensk Fisks medel f

ö

r 

ö

verskott utg

å

r under inne­varande 

å

r ett extra st

ö

d f

ö

r de mindre storlekarna av sill/str

ö

m­ming. St

ö

det inneb

ä

r att Fiskaren i fast till

ä

gg erh

å

ller skillna­den mellan en krona och 

ö

verskottspriset, vilket f

ö

r exempelvis F

ö

r den minsta sorteringen inneb

ä

r 40 

ö

re/kg.

N

ä

mnden F

ö

resl

å

r att ovan n

ä

mnda system F

ö

r att Fastst

ä

lla 

ö

ver­skottspriser F

ö

r andra Fiskslag 

ä

n sill/str

ö

mming f

å

r g

ä

lla 

ä

ven under 1983/84. Vad g

ä

ller sill/str

ö

mming b

ö

r n

ä

rmare regler f

ö

r 

ö

verskottspriser F

å

 fastst

ä

llas av jordbruksn

ä

mnden efter samr

å

d med Svensk Fisk och Sveriges fiskares riksf

ö

rbund. Vidare f

ö

re­sl

å

s att 

ö

verskott av storlekarna 3 och 4 skall f

å

 avs

ä

ttas endast som djurf

ö

da eller f

ö

r framst

ä

llning av fiskmj

ö

l.

F

ö

r att kunna h

å

lla 

ö

verskottspriserna p

å

 en rimlig niv

å

 f

ö

re­sl

å

s att h

ö

gst 7 milj kr f

å

r anv

ä

ndas av regleringsmedel f

ö

r

ö

verskottshanteringen.

7.5.  L

å

ginkomstst

ö

d

7.5.1 Ostkusten

Under innevarande reglerings

å

r utg

å

r ett s

ä

rskilt l

å

ginkomstst

ö

d till fiskare p

å

ostkusten. St

ö

det inneb

ä

r f n att ett regionalt

Prop. 1982/83:171

23

fraktst

ö

d utg

å

r med 18 

ö

re per kg f

ö

r str

ö

mming av storlek 2-4 som f

ö

rs iland p

å

 norra delen av ostkusten (fr o m Uppsala l

ä

n tom Norrbottens l

ä

n) och med 9 

ö

re per kg f

ö

r den str

ö

mming som f

ö

rts iland p

å

 s

ö

dra delen av yrkesfiskare bosatta inom ost­kustens prisregleringsomr

å

de. St

ö

det utbetalas av Svensk Fisk direkt till fiskaren. N

ä

mnden och delegationerna har mot bakgrund av bl a s

ä

rskilt h

ö

ga infraktskostnader l

ä

ngs norra delen av ostkusten enats om att f

ö

resl

å

 att det nuvarande l

å

ginkomstst

ö

det ers

ä

tts av ett st

ö

d som utg

å

r endast till fiskare som 

ä

r bosatta i Uppsala l

ä

n och norr d

ä

rom och f

ö

r f

å

ngst som landas i ovan­n

ä

mnda omr

å

de.

St

ö

det b

ö

r utg

å

 med h

ö

gst 15 

ö

re per kg f

ö

r torsk och str

ö

mming avsedd f

ö

r human konsumtion. Kostnaderna f

ö

r st

ö

det f

ö

resl

å

s uppg

å

till h

ö

gst 0,8 milj kronor.

7.5.2. Insj

ö

fisket

Pristill

ä

gg utg

å

r f n f

ö

r de viktigaste slagen av s

ö

tvattensfisk i form av s

ä

rskilda pristill

ä

gg. Dessa pristill

ä

gg 

ä

r f

ö

r inne­varande reglerings

å

r 1:63 kr per kg f

ö

r g

ä

dda, g

ö

s och sik och 1:16 kr per kg f

ö

r abborre, lake och sikl

ö

ja. Mot bakgrund av bl a att priserna p

å

 de ovann

ä

mnda fiskslagen stigit kraftigt inte minst p

å

exportmarknaden f

ö

resl

å

s inte n

å

gon uppr

ä

kning av pristill

ä

ggen. Som villkor f

ö

r pristill

ä

gg p

å

 lake f

ö

resl

å

s att den skall vara rensad och fl

å

dd. St

ö

d till insj

ö

fisket f

ö

re­sl

å

s ske 

ä

ven i form av utplantering av vissa fiskslag. N

ä

mnda st

ö

d framg

å

r av punkt 7.7.2 nedan.

7.6. S

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder

7.6.1.   R

å

r

ä

ka

F

ö

r r

å

r

ä

ka utg

å

r under innevarande reglerings

å

r ett Fast pris­till

ä

gg med 1:60 kr per kg. N

ä

mnden F

ö

resl

å

r att detta pristill

ä

gg F

ö

r det kommande reglerings

å

ret r

ä

knas upp till 1:75 kr per kg.

7.6.2.   Makrill

EFtersom makrillfisket 

ä

r ett utpr

ä

glat s

ä

songsfiske har detta medf

ö

rt att makrill t v ligger utanf

ö

r normprissystemet. D

ä

remot har det tidigare regleringssystemet med minimi- och garantipriser bibeh

å

llits samtidigt som ett fast pristill

ä

gg utg

å

r. Detta 

ä

r under innevarande 

å

r 0:55 kr per kg. Vidare 

ä

ger Svensk Fisk till

ä

mpa speciella regler betr

ä

ffande

ö

verskottshanteringen f

ö

r ringnotsmakrill.

Nu g

ä

llande regler F

ö

r makrill b

ö

r bibeh

å

llas 

ä

ven under 1983/84. Vidare F

ö

resl

å

s att pristill

ä

gget r

ä

knas upp till 0:60 kr per kg.

7.6.3.   Storbackel

å

nga

Det svenska fisket efter s k storbackel

å

nga 

ä

r numer av mycket begr

ä

nsad omfattning. 

Ä

ven f

ö

r storbackel

å

nga till

ä

mpas ett system

Prop. 1982/83:171

24

med fasta pristill

ä

gg som f n 

ä

r f

ö

r l

å

nga utan huvud 1:73 kr per kg och F

ö

r l

ä

nga med huvud 1:47 kr per kg. Dessa pristill

ä

gg b

ö

r F

ö

r F

ö

rs

ä

ljningss

ä

songen 1983 r

ä

knas upp till 1:90 resp 1:62 kr per kg.

7.7. Kostnader F

ö

r regleringen 1983/84

7.7.1.   Kostnader F

ö

r den l

ö

pande regleringen

Som Framg

å

tt av det F

ö

reg

å

ende 

ä

r det sv

å

rt att med n

å

gon st

ö

rre s

ä

kerhet ber

ä

kna den definitiva kostnaden f

ö

r regleringen. Denna p

å

verkas f

ö

rutom av marknadsutvecklingen av landade kvantiteter av de fiskslag som ej 

å

satts normkvantitet. Det g

ä

ller h

ä

rvid i f

ö

rsta hand torsk. Mot bakgrund av den gjorda marknadsbed

ö

m­ningen, de f

ö

reslagna normpriserna samt normkvantiteten f

ö

r sill/ str

ö

mming har kostnaderna f

ö

r pristill

ä

gg uppskattats uppg

å

 till ca 75 milj kr - 7 milj kr under 1983/84. Med h

ä

nsyn till sv

å

rig­heten att g

ö

ra en marknadsbed

ö

mning i f

ö

rsta hand f

ö

r torsk har n

ä

mnden valt att ange ett intervall inom vilket kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen f

ö

r d

é

 normprissatta fiskslagen sannolikt kommer att ligga. Till kostnaderna F

ö

r r

ö

rliga pristill

ä

gg kommer 4,5 milj kr f

ö

r att finansiera det tidigare n

ä

mnda trygghetspaketet F

ö

r Fiskare. F

ö

r t

ä

ckande av Svensk Fisks kostnader av

ö

verskotts-hanteringen har ber

ä

knats 

å

tg

å

 h

ö

gst 7,0 milj kr. Av de F

ö

reslagna formerna f

ö

r l

å

ginkomstst

ö

d har ber

ä

knats 0,8 milj kr f

ö

r det regionala st

ö

det p

å

 ostkusten samt 2,1 milj kr f

ö

r pristill

ä

gg p

å

 s

ö

tvattensfisk. Kostnaden f

ö

r de ovan under punkt 7.6 f

ö

re­slagna s

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rderna "har ber

ä

knats till sammalagt 1,9 milj kr.

Den sammanlagda kostnaden f

ö

r prisregleringen ber

ä

knas s

å

ledes komma att uppg

å

 till-ca 91 milj kr.

7.7.2.   Kostnader f

ö

r utplantering

Enligt f

ö

rhandlingsuppdraget b

ö

r jordbruksn

ä

mnden avge f

ö

rslag

ä

ven till disposition av medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnaderna f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att sammanlagt 3 milj kr ur prisregleringskassan utg

å

r f

ö

r finansieringen av dessa kostnader under budget

å

ret 1983/84. I stort sett b

ö

r utplanteringskostnaderna f

ö

rdelas enligt det f

ö

rslag som framlagts av fiskets F

ö

rhandlingsdelegation. Enligt detta f

ö

rslag b

ö

r ca 1,4 milj kr ansl

å

s f

ö

r uts

ä

ttning av 

å

l, lax och 

ö

ring p

å

 ost- och sydkusten, ca 0,4 milj kr f

ö

r bl a 

å

l och lax p

å

v

ä

stkusten samt ca 1,2 milj kr f

ö

r uts

ä

ttning i insj

ö

arna. Det b

ö

r ankomma p

å

fiskeristyrelsen att till rege­ringen avge f

ö

rslag i fr

å

gan. H

ä

rvid b

ö

r

ä

rendet beredas inom styrelsen i en s

ä

rskild grupp med representanter f

ö

r fiskeri­styrelsen, jordbruksn

ä

mnden och Sveriges fiskares riksf

ö

rbund.

7.7.3.   Jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader

Jordbruksn

ä

mndens kostnader f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll av avgifter ber

ä

knas uppg

å

till ca 0,5 milj kr f

ö

r det kommande reglerings-

å

ret. Dessa l

ö

r som hittills t

ä

ckas med medel ur pris­regleringskassan.

Prop. 1982/83:171

25

7.7.4.   Svensk Fisks kostnader

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att kostnaderna f

ö

r Svensk Fisks administration, upplysningsverksamhet etc, som av f

ö

reningen ber

ä

knats till ca 6,5 milj kr, f

å

r t

ä

ckas genom de r

ä

nteint

ä

kter som uppkommer hos f

ö

reningen eller konjunkturutj

ä

mningsFonden. I den m

å

n dessa medel inte r

ä

cker till b

ö

r erForderligt medelsbehov F

å

 t

ä

ckas genom uttag ur Fonden.

7.7.5.   Regleringens totalkostnad

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r regleringen under 1983/84 inkl administrations- och uppb

ö

rdskostnader samt medel till uts

ä

ttning ber

ä

knas komma att uppg

å

 till drygt 100 milj kr.

7.8. Regleringens finansiering under 1983/84

Regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk f

ö

resl

å

s f

ö

r den l

ö

pande pris-regleringsverksamheten f

ö

r 1983/84 tillf

ö

ras 70 milj kr ur pris­regleringskassan f

ö

r fisk under f

ö

ruts

ä

ttning att regleringskassan tillf

ö

rs budgetmedel i enlighet med f

ö

rslagen i prop 1982/83:101. 

Ä

ven kostnaden f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen, h

ö

gst 4,5 milj kr, f

ö

resl

å

s t

ä

ckas med medel ur prisregleringskassan. Svensk Fisk b

ö

r f

å

 bestrida kostnaderna f

ö

r 

ö

verskottshanteringen, s

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder samt ovan angivna form av l

å

ginkomstsatsning. Ur fonden b

ö

r vidare f

å

t

ä

ckas de kostnader f

ö

r pristill

ä

ggen som 

ö

verstiger 70 milj kr samt de kostnader f

ö

r f

ö

reningens admini­stration etc som 

ö

verstiger r

ä

nteint

ä

kterna.

F

ö

rslaget till finansiering av prisregleringen f

ö

r verksamhets­

å

ret 1983/84 inneb

ä

r att tillg

å

ngarna i Svensk Fisks konjunk-turutj

ä

mningsfond kommer att t

ö

mmas s

å

gott som helt. Enligt prop 1979/80:169 kr

ä

vs att regeringen l

ä

mnar s

ä

rskilt medgivande f

ö

r att tillg

å

ngarna i konjunkturutj

ä

mningsfonden skall f

å

 under­stiga 20 milj kr.

Kostnaderna f

ö

r utplantering samt jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskost­nader f

ö

resl

å

s t

ä

ckas med medel ur prisreglerinqskassan. Al och laxfisk samt s

ö

tvattensfisk belastas f n inte av n

å

gon prisreg­leringsavgift. Det har heller inte bed

ö

mts m

ö

jligt att inf

ö

ra en s

å

dan avgift under n

ä

stkommande reglerings

å

r.  N

ä

mnden har d

ä

rF

ö

r i samF

ö

rst

å

nd med de b

å

da delegationerna beslutat inF

ö

ra en utF

ö

rselavgiFt F

ö

r abborre, g

ä

dda, g

ö

s och 

å

l fr

å

n den 1 juli 1983. Avgiften avses utg

å

 i 

ö

re per kg och motsvara ca 3 ?o av det genomsnittliga utf

ö

rselpriset under 1982. Avgiften ber

ä

knas tillf

ö

ra regleringsekonomin ca 1,5 - 2,0 milj kr under reglerings­

å

ret 1983/84.

I prop 1982/83:101 F

ö

resl

å

s att prisregleringskassan F

ö

r Fisk tillf

ö

rs sammanlagt 50 milj kr av budgetmedel f

ö

r reglerings-

å

ren 1982/83 och 1985/84. Som framg

å

tt av den tidigare redo­g

ö

relsen (sid 8) har n

ä

mnden och delegationerna enats om att F

ö

resl

å

 att de medel som anslagits F

ö

r innevarande reglerings

å

r s

å

 l

å

ngt m

ö

jligt b

ö

r anv

ä

ndas F

ö

r tillF

ä

lliga priss

ä

nkande 

å

t­g

ä

rder F

ö

r vissa Fiskprodukter. De F

ö

reslagna 

å

tg

ä

rderna skulle

Prop. 1982/83:171

26

medF

ö

ra ett bortFall av prisregleringsavgiFter med ca 15 - 20 milj kr. N

ä

mnden avser att 

å

terkomma i Fr

å

gan hur ev 

å

terst

å

ende medel av ovann

ä

mnda 25 milj kr b

ö

r disponeras. Resterande 25 milj kr skulle tillF

ö

ras prisregleringskassan och d

ä

rmed motverka en h

ö

jning av prisregleringsavgiFten redan Fr

å

n 1 juli 1983.

Ovann

ä

mnda f

ö

rslag till finansiering inneb

ä

r att ur jordbruks­n

ä

mndens prisregleringskassa skulle anv

ä

ndas 78 milj kr under n

ä

stkommande reglerings

å

r. Med ovan angivna priss

ä

nkande 

å

tg

ä

rder i form av suspension av prisregleringsavgifter samt tillf

ö

rseln av budgetmedel v

ä

ntas beh

å

llningen i kassan vid utg

å

ngen av reg­lerings

å

ret 1983/84 uppg

å

till ca 10 milj kr. Beh

å

llningen i Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond kan vid samma tidpunkt v

ä

ntas uppg

å

till 10 - 20 milj kr.

Som framg

å

tt av ovanst

å

ende redog

ö

relse ber

ä

knas tillg

ä

ngliga medel f

ö

r prisregleringen vara i stort sett f

ö

rbrukade vid in­g

å

ngen av reglerings

å

ret 1984/85. Under f

ö

ruts

ä

ttning av of

ö

r­

ä

ndrad prisregleringsavgift skulle ca 50 milj kr samt den even­tuella beh

å

llningen i prisregleringskassan och konjunkturut­j

ä

mningsfonden st

å

till f

ö

rfogande f

ö

r bestridande av kostnaderna. Som j

ä

mf

ö

relse kan n

ä

mnas att kostnaderna f

ö

r reglerings

å

ret 1983/84 ber

ä

knats till drygt 100 milj kr vilket motsvarar en prisregleringsavgift p

å

 ca 13 

%,  

en h

ö

jning med 7 ?i j

ä

mf

ö

rt med nul

ä

get.

N

ä

mnden avser att under h

ö

sten 1983 s

ö

ka g

ö

ra en mer l

å

ngsiktig bed

ö

mning av regleringens medelsbehov samt hur dess Finansiering kan tillg

å

.

8. Hemst

ä

llan

Med h

ä

nsyn till det anf

ö

rda hemst

ä

ller n

ä

mnden

1.

att prisregleringen f

ö

r fisk under budget

å

ret 1983/84 utformas p

å

 s

ä

tt ovan f

ö

reslagits.

2.

att normpriser och normkvantiteter fastst

ä

lls p

å

 s

ä

tt ovan angetts.

3.

att n

ä

mnden bemyndigas att p

å

 angivna grunder utbetala 70 milj kr till Svensk Fisk f

ö

r kostnaderna F

ö

r pristill

ä

gg under tiden den 1 juli 1983 - 30 juni 1984.

4.

att n

ä

mnden bemyndigas l

ä

mna tillst

å

nd F

ö

r att ovan angivna Fasta pristill

ä

gg f

å

r utg

å

 p

å

 s

ö

tvattensFisk, r

å

r

ä

ka, makrill och storbackel

å

nga.

5.

att regionalt Fraktst

ö

d p

å

 ostkusten l

ä

mnas med sammanlagt h

ö

gst 0,8 milj kr enligt best

ä

mmelser som F

å

r beslutas av n

ä

mnden.

6.

att n

ä

mnden bemyndigas medge Svensk Fisk r

ä

tt att disponera hela beh

å

llningen i konjunkturutj

ä

mningsFonden F

ö

r kostnaderna F

ö

r regleringen.

Prop. 1982/83:171

27

7.

att n

ä

mnden bemyndigas att meddela n

ä

rmare best

ä

mmelser om pristill

ä

gg.

8.

att n

ä

mnden bemyndigas bestrida kostnaderna f

ö

r ett s k trygghetspaket f

ö

r fiskare med h

ö

gst 4,5 milj kr.

9.

att regleringen av import och export av fisk f

ö

r budget

å

ret 1983/84 best

ä

ms p

å

 samma s

ä

tt som under innevarande budget­

å

r.

10. att i f

ö

rekommande fall h

ö

gst en milj kr av de fettvaruav­gifter som tas ut vid h

ä

rdning av sillolja av inhemskt ursprung med avdrag f

ö

r vad som kan ber

ä

knas 

å

terbetalas vid export 

ö

verf

ö

rs till prisregleringskassan f

ö

r fisk.

Detta 

ä

rende har p

å

 f

ö

redragning av avdelningsdirekt

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN] avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brangmo,[REDACTED_EFTERNAMN], Fringel, Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg. D

ä

rvid har 

ä

ven avdel­ningscheferna Anner

é

n och Sj

ö

berg n

ä

rvarit.

Ingvar Lindstr

ö

m

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop, 1982/83:171

28 

Bilaga 1

Normprissystemet i funktion 1981/82

Ä

ndringen av prisregleringssystemet f

ö

r fisk till det s k norm­prissystemet har sitt ursprung i Fiskerikommitt

é

ns bet

ä

nkande

å

r 1977 (SOU 1977:74). Riksdagen besl

ö

t 

å

r 1978 att den framtida prisregleringen f

ö

r fisk i princip skulle ske i enlighet med kommitt

é

ns f

ö

rslag samt att en s

ä

rskild utredning f

ö

rst skulle utarbeta d

é

 n

ä

rmare tekniska l

ö

sningarna till normprissystemet. Normprissystemet st

ä

llde stora krav p

å

enhetlighet i priss

ä

tt­ningsmetoden hos f

ö

rstahandsmottagarna samt uppbyggandet av ett informationssystem med datoranv

ä

ndning. Samordning mellan f

ö

rsta­handsmottagarna och utbyggandet av informationssystemet var klart i b

ö

rjan av 

å

r 1981. Efter 

ö

verl

ä

ggningar v

å

ren 1981 mellan jord­bruksn

ä

mnden och de b

å

da delegationerna representerande konsumen­terna resp Fisket, kunde riksdagen fatta beslut om att prisregle­ringen p

å

Fisk F

ö

r-budget

å

ret 1981/82 skulle ske i enlighet med normprissystemet samt 

ä

ven i 

ö

vrigt med vad parterna kommit 

ö

verens om.

Enligt jordbruksn

ä

mndens prognos skulle kostnaden f

ö

r pristill-l

ä

ggen i normprissystemet uppg

å

 till mellan 41,5 och 59,5 milj kr f

ö

r budget

å

ret 1981/82. Prognosen byggde p

å

 vissa antaganden om marknadsprisernas utveckling. F

ö

r sill och torsk angavs ett intervall f

ö

r marknadspriserna. Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

å

r de prognosticerade priserna och de verkliga marknads­priserna. Som j

ä

mf

ö

relse anges 

ä

ven normpriserna. Budget

å

ret 1981/82 erh

ö

ll fiskarna i pristill

ä

gg 75 

%  

av skillnaden mellan normpris och narknadspris.

Stor sill Liten sill Torsk Kokr

ä

ka 

ö

vriggrupp 1 

Ö

vriggrupp 2 

ö

vriggrupp 3 

Ö

vriggrupp 4

Bed

ö

mt marknadspris

1981/82__________ 

2:15 - 2:35 1:60 - 1:80 2:70 - 2:85 23:00 3:30 4:30 8:00 1:50

Faktiskt 1981/82

marknadspris

Normpris 1981/82

1:95

2:70

1:63

1:95

2:95

3:51

27:06

27:00

3:57

4:60

4:56

5:70

8:42

11:35

1:96

2:30

Som framg

å

r av sammanst

ä

llningen ovan var prognosen f

ö

r priset p

å

stor sill mycket optimistisk. Med prognosen 2:25 kr per kg som ett genomsnitt av de b

å

da ytterv

ä

rdena 

ä

r skillnaden mellan prognosticerat marknadspris och verkligt marknadspris 30 

ö

re/kg. Denna skillnad motsvarar i pristill

ä

gg 11 milj kronor. F

ö

r den lilla sillen h

ö

ll sig marknadspriset inom det prognosticerade intervallet men i den nedre delen. F

ö

r 

ö

vriga fiskslag g

ä

ller

Prop. 1982/83:171

29

att marknadspriserna blev n

å

got f

ö

rm

å

nligare 

ä

n de prognos­ticerade. Betr

ä

ffande kokr

ä

ka blev marknadspriset avsev

ä

rt b

ä

ttre 

ä

n det prognosticerade. Totalt l

å

g den verkliga kostnaden f

ö

r pristill

ä

gg 1981/82 inom den prognosticerade ramen. Den stora avvikelsen f

ö

r sillpriserna innebar att kostnaden n

ä

ra samman­f

ö

ll med den 

ö

vre intervallgr

ä

nsen: 57,8 milj kr i verklig kostnad j

ä

mf

ö

rt med 59,5 milj kr som prognosticerad maximal kostnad.

Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

å

r f

ö

rdelningen av pristill-l

ä

ggsbeloppen p

å

 olika grupper av fiskslag.

Pristill

ä

ggsbelopp till olika normprisgrupper 1981/82

Fiskslag______ Kvantitet (ton) Belopp (milj kr) Procentuell andel

Stor sill

48

986

27,0

Liten sill

39

154

9,4

Torsk

38

734

16,3

Kokr

ä

ka

847

1,1

Ö

vriggrupp

1

631

0,5

ö

vriggrupp

2

2

657

2,4

Ö

vriggrupp

3

447

1,0

ö

vriggrupp

4

80

0,02

46,8 16,3 28,2 1,9 0,9 4,2 1,7

Summa        131 536        57,8

100,0

Som framg

å

r av tabellen ovan har sill och torsk erh

å

llit

ö

ver 90 

%  

av pristill

ä

ggsbeloppet p

å

 totalt 57,8 milj kronor.

Tekniskt fungerade normprissystemet bra redan i b

ö

rjan. Vissa problem med felaktigt utskrivna avr

ä

kningsnotor uppstod dock i b

ö

rjan i r

ä

tt h

ö

g grad men har nu minskat. Pristill

ä

ggen kan numera vanligen utbetalas omkring den 15 i m

å

naden n

ä

st efter landningsm

å

naden. Detta torde inneb

ä

ra att man i detta avseende n

ä

ra nog n

å

tt s

å

 l

å

ngt det 

ä

r tekniskt m

ö

jligt. S

ö

kerheten i systemet skulle dock kunna f

ö

rb

ä

ttras avsev

ä

rt om mottagarna i h

ö

gre grad 

ä

n hittills 

ö

vergick till datorbaserade avr

ä

knings­system. H

ä

rigenom skulle undvikas stansfel och andra felk

ä

llor ' som kan upptr

ä

da vid 

ö

verf

ö

randet fr

å

n ett datamedium till ett annat. M

å

ls

ä

ttningen 

ä

r att flertalet mottagare skall skicka magnetband direkt till statistiska centralbyr

å

n.

Prop. 1982/83:171

30

Bilaga 2

Normpriser

Fiskslag/ Normprisgrupp

1981/82

1982/83

F

ö

rslag 1983/84

Sill/str

ö

mming,

stor

2:70

2:80

2:98

Sill/str

ö

mming,

liten

1:95

2:14

2:31

Torsk

3:51

3:85

4:27

Kokr

ä

ka

27:00

29:64

32:85

Ö

vriggrupp I

4:60

5:05

5:70

o  

ö

vriggrupp 11

5:70

6:26

7:10

Ö

vriggrupp III

11:35

12:46

14:08

Ö

vriggrupp 

IV

2:30

2:52

2:85

1)

I

ö

vriggrupp I ing

å

r gr

å

sej, vitling, sandsk

ä

dda och pigghaj.

2)

I

ö

vriggrupp II ing

å

r kolja, r

ö

dspotta, havskatt och lyrtorsk.

3)

I

ö

vriggrupp III ing

å

r kummel, r

ö

dtunga och bergtunga.

4)

I

ö

vriggrupp 

IV 

ing

å

r lubb, skrubba och horng

ä

dda.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983