Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 74 år 1974

Prop. 1974: 74

Nr 74

Kungl. Maj:ts proposition angående ökade produktionsbidrag för dags­tidningar; given den 15 mars 1974.

Kungl. Majrt vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå riksdagen att bifalla de förslag om vars avlåtande till riksdagen föredragande departementsche­fen hemställt.

CARL GUSTAF

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en väsentlig förstärkning av statens stöd till dagspressen i form av betydande höjningar av produklionsbidragen för s. k. andratidningar.

Det tUl pappersförbrukningen knutna årliga produktionsbidraget ökas från 5 000 kr. till 7 500 kr. per ton. Maximibidragen höjs från 8 milj. kr. liU 13,5 milj. kr. för storstadstidning och från 2,5 milj. kr. till 3 750 000 kr. för annan tidning. Lägsta utgående bidrag räknas upp från 200 000 kr. tiU 300 000 kr., vUket också utgör bidrag för tidning som utkommer en gång i veckan. För tidningar som utkommer minst sex dagar i veckan föreslås att bidrag utgår med lägst 600 000 kr. Utgifterna för produk­lionsbidragen beräknas öka med 30 milj. kr. till ca 97 milj. kr. under nästa budgetår.

1    Riksdagen 1974.1 saml. Nr 74

Prop. 1974: 74

Utdrag av protokollet över finånsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet den 15 mars 1974.

Närvarande: slatsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för ulrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden STIL?tNG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], GUSTAFS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HJELM-WALLÉN.

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter ge­mensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om anslag för budgetåret 1974/75 till produktionsbidrag för dagstidningar och an­för.

I prop. 1974r 1 (bU. 9 s. 96) har Kungl. Majrt föreslagit riksdagen att till Produktionsbidrag för dagstidningar för budgetåret 1974/75 an­visa ett förslagsanslag av 67 milj. kr. Med stöd av Kungl. Majrts be­myndigande den 1 febmari 1974 utfärdade jag samma dag tilläggsdi­rektiv lUl 1972 års pressulredning. I lUläggsdirektiven uppdrogs ål ut­redningen att inkomma med förs;lag till lämplig fördelning av ökade produklionsbidrag inom en kostnadsram av 30 milj. kr. Utredningen avlämnade den 7 mars 1974 sitt förslag i ämnet.

Inledning

Produktionsbidrag för dagstidningar infördes år 1971 (prop. 1971: 27, KU 1971r 32, rskr 1971r 180) i en för dagspressen akut situation för att om möjligt i varje fall på kort sikt förhindra ytterligare nedläggningar av dagstidnmgar. Bestämmelser har meddelats i kungö­relsen (1971 r 492, ändrad 1972r 427) om statiigt stöd till dagstidningar. Produktionsbidrag utgår i princip endast för andratidningar. Med andratidning avses sådan tidning som på sin utgivningsort har mindre upplaga än annan tidning. Bestämmelserna möjliggör emellertid även för annan tidning än andratidning alt få bidrag om det med hänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppen­bart alt den har samma svårigheter som en andratidning. Som förutsätt­ningar för alt produktionsbidrag skall utgå gäller vidare all tidningens upplaga i huvudsak skall vara abonnerad, alt den abonnerade upp­lagan uppgår till minst 2 000 exemplar och att annonsandelen är mindre än 50%.

För dagstidning som kommer ut två tUl sju dagar i veckan beräknas

Frop. 1974:74

3

bidraget på grundval av pappersförbrukningen minskad med den del som går ål för annonsutrymme. Enligt de ursprungliga bidragsreglerna utgick ett årligt bidrag med 3 000 kr. per lon, dock högst 3,5 milj. kr. för storstadstidning och 1 milj. kr. för annan tidning. För dagstidning som utkommer en gång i veckan utgick bidraget med ett fast belopp, nämligen 200 000 kr. Detta belopp utgjorde också minimibidrag för övriga  bidragsberättigade  dagstidningar.  Totalt utgick bidrag  för  år'

1971   med ca 36 milj. kr.

Redan efler elt år blev det nödvändigt med en kraftig förstärkning av produktionsbidragen (prop. 1972r 59, KU 1972r 29, rskr 1972r 203). Bidraget per ton papper höjdes tUl 5 000 kr. Maximibidragen räknades upp till 8 milj. kr. för storstadstidning och 2,5 milj. kr. för ;annan tidning. Minimibidraget och bidraget till tidningar som utkommer en gång i veckan, 200 000 kr., höjdes däremot inle. Dessa regler gäller fr. o. m. bidragsårel 1972. Ar 1973 utgick bidrag med sammanlagt ca 67 milj. kr.

Bidragsärendena handläggs av presslödsnämnden, som även beslutar om lån ur pressens lånefond.

I prop. 1972r 59 anmälde jag alt jag fann liden mogen att tillkalla en ny pressutredning i enlighet med riksdagens önskemål (KU 1971 r 32 och 1972r 29). Med stöd av Kungl. Majrts bemyndigande den 30 juni

1972   tillkallade jag sakkunniga med uppdrag alt utreda pressens förhål­

landen. De sakkunniga har antagit namnet 1972 års pressutredning. I

direktiven tUl de sakkunniga (riksdagsberättelsen år 1973, Fir 47) fram­

höll jag bl. a. att utredningen borde göra en allmän bedömning av ut­

vecklingen inom olika massmedier, varvid tekniska, ekonomiska, mark­

nadsmässiga och organisatoriska faktorer borde vägas in i bUden. Hu­

vuduppgiften borde vara samarbets- och ralionaliseringsfrågor inom

tidningsbranschen samt formerna för statens stöd till pressen. Utred­

ningens förslag borde i första hand avse dagspressen. I anslutning till

sin bedömning av utvecklingen på massmediaområdet borde utred­

ningen även ta upp förhållanden för pressorgan, som ges ut av ideella

och fackliga organisationer saml fackpress och populärpress. Formema

för statens stöd till pressen måsle relateras till en målsättning för press­

politiken. I varje fall för dagspressens del borde utredningen ange en

mera preciserad målsättning för statsmakternas handlande, varvid dags­

pressens roll i förhållande till övriga massmedier måste klarläggas.

I övrigt borde utredningen mot bakgrund av sina allmänna bedöm­

ningar och ett studium av effekterna av del nuvarande stödet förut­

sättningslöst pröva bl. a. utformningen av det direkta produktionsstödet

med bevarande av dess selektiva karaktär.

Grafiska fackförbundet och Svenska Journalistförbundet har i skri­velse den 20 december 1973 mot bakgrund av pressens allvarliga situa­tion och kostnadsläget för branschen hemställt om en justering av nu

Prop. 1974: 74

4

gällande produktionsbidrag fr. o. m. budgetåret 1974/75. Förbunden fin­ner åtgärder nödvändiga i avvaktan på förslag från 1972 års press­utredning.

1972 års pressulrednmg fick den 1 februari 1974 tilläggsdirektiv. 1 tilläggsdirektiven uppdrogs åt utredningen all, i avvaktan på utred­ningens slutliga förslag, till Kungl. Majrt inkomma med förslag tUl lämplig fördelning av ökade produktionsbidrag inom en kostnadsram av 30 mUj. kr.

1972 års pressutredning

1972 års pressulredning överlämnade den 7 mars 1974 sina förslag enligl uppdraget i lUläggsdirektiven.

Bakgrund till utredningens överväganden

Utredningen framhåller all den f. n. befinner sig i slutskedet av en undersökningsperiod. Bland de undersökningar som pågår inom utred­ningen nämns först projektet Pressens funktioner. Delta syftar till att ge underlag för den precisering av samhällets presspolilik som utred­ningen har i uppgift alt göra. Genom olika studier innefattande enkäter med organisationer, förelag och journalister samt intervjuer med all­mänheten görs ell försök all fastställa den roll som pressen spelar i den politiska processen. En undersökning görs också av del existerande presstödels effekter på dagspressen i dess helhet. Ett urval tidningsföre­tag studeras ingående och unders;ökningen bör enligt utredningen kun­na ge underlag inte endast för en utvärdering av presstödet utan också för en ekonomisk prognos för olika typer av tidningsföretag. En arbets­grupp gör vidare en inventering och utvärdering av existerande och tänkbara samarbelsformer i syfte att rationalisera tidningsdriften. Detta arbete, liksom den ekonomiska analysen, beräknas vara avslutat under våren 1974.

Några slutliga resultat från de angivna undersökningarna har inte redovisats för utredningen. Utredningen anser sig därför inte ha haft tUlräcklig grund för förslag om förändringar av gällande principer för systemet med produktionsbidrag. Utredningen har av denna anledning valt att bygga sitt förslag på existerande regler samt på presstödsnämn­dens beslut vad avser tolkningen av dessa regler.

Utredningen betonar alt skälen till all den följt de gällande reglerna vid sina förslag lUl fördelning av den med 30 milj. kr. utökade ramen för produklionsbidragen  är  att utredningen  saknar  underlag  för  en

1 Landshövding Ragnar Edenman, ordförande, budgetehefen Bengt Åke[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsmannen Åke[REDACTED_EFTERNAMN], direktören Ivar Hallvig, sekreteraren Urban[REDACTED_EFTERNAMN], direktören Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], kanslichefen Ällan[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsman­nen Olle[REDACTED_EFTERNAMN], förlagschefen Jan-Erik[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsmannen Håkan[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1974: 74

5

genomgripande översyn av det nuvarande systemet. Man har således ej haft möjlighet all i delta läge la stäUning till de olika problem som aktualiserats inför utredningen, bl. a. genom skrivelser från olika tid­ningsföretag, där del hävdats alt del nu tillämpade systemet medför olägenheter för enskilda tidningar. Eftersom storleken på den totala ökningen av produktionsbidragen angivits i tilläggsdirektiven har ut­redningen inte heller diskuterat i vad mån detta motsvarar föreliggande behov.

Utredningen framhåller att den i sitt fortsatta arbete självfallet kom­mer all behandla alla aspekter på det nuvarande stödsystemet. Den nämnda företagsekonomiska undersökningen ägnar speciell uppmärk­samhet åt de fall som man i debatten framhållit såsom missgynnade av nuvarande slödprinciper.

Utredningen understryker alt det nu framlagda förslaget inle kan ses som en indikation på vad utredningens slutliga förslag kommer att innehålla.

Utredningens överväganden och förslag

Trots vad som sagts om arbetsläget inom utredningen anser sig dock utredningen kunna föra vissa allmänna resonemang kring utvecklingen på pressområdel. Utredningen bygger därvid på vissa delrapporter från de undersökningar som utredningen tagit inUialiv till och utiåtanden från utredningens ekonomiska expertis.

Sedan den senaste höjningen av produktionsbidragen år 1972 har tidningsbranschen drabbats av betydande kostnadsökningar. Som exempel härpå kan anföras prishöjningar på tidningspapper på mer än 20 %. Dessa kostnadsökningar drabbar hela branschen och inle enbart de tidningar som kommer i åtnjutande av produktionsbidrag. Utredning­en menar alt det trots detta finns anledning till speciella åtgärder gent­emot andralidningama. Dessa har under lång tid varit i en krisartad si­tuation. De möjligheter dessa har all möta de stora kostnadsökningarna genom besparingar eller ökade intäkter är små. De drabbas på grund av sill marknadsläge hårdare av den nuvarande krisen än förstatidning-arna.

Av dessa skäl är utgångspunkten för utredningens överväganden en direkt proportionell uppräkning av utgående produktionsbidrag. De sammanlagda bidragen år 1973 för tidningar som kan tänkas få bidrag även år 1974 uppgick till ca 61,5 milj. kr. Den ram som utredningens förslag skall rymmas inom är 97 milj. kr. (summan av 67 mUj. kr. enligt prop. 1974r 1 och 30 milj. kr. enligt tilläggsdirektiven). Della innebär en ökning med närmare 58 %.

De överväganden utredningen ansett sig kunna göra gäller i huvud­sak relationen mellan tre grupper av tidningarr storstadstidningar, lands­ortstidningar och tidningar som erhåller lägsta bidrag. För att få under-

Prop. 1974: 74

6

lag för dessa överväganden har utrredningen inhämtat vissa upplysningar från olika berörda tidningsföretag. Vidare har den expert som genom­för undersökningen av stödets effekter och som har tillgång till elt be­tydande material angående tidningarnas ekonomiska situation yttrat sig över olika modeller för uppräkning av produklionsbidragen.

Utredningen påpekar alt del vid höjningen av bidragen år 1972 an­fördes i propositionen att de me-st påtagliga svårigheterna förelåg för vissa tidningar i storstadsområdena av stor betydelse för den allmänna samhällsdebatten. Behovet angavs vara störst för storstädernas andra­tidningar.

Om man liksom år 1972 lar behoven av ökade bidrag till utgångs­punkt finner utredningen alt del inte råder någon tvekan om att stor­städernas andratidningar även nu befinner sig i en särställning. All för utredningen tUlgänglig information pekar i denna riktning. Detta kan sägas oavsett om man ser till de akuta behoven i absoluta belopp eller till de senaste årens utveckling.

Det kan också enligt utredningens mening finnas anledning all beakta att maximeringen av bidragen drabbar storstadstidningarna förhållande­vis hårdast. De storstadstidningar som i dag erhåller maximalt bidrag skulle, om någon maximering int(; tillämpades, ha bidrag som är ca tre gånger så stora som det maximala bidraget. För tidningar utanför stor­städerna är förhållandet ett annat. Det finns inte någon tidning som utan maximering skulle ha erhållit ens del dubbla bidraget jämfört med maxi­mall bidrag för landsortstidningar. Utredningen finner därför all starka skäl talar för en mer än proportioneU uppräkning av de maximala bi­dragen för storstädernas andratidningar.

Lägsta utgående bidrag har aUtsedan bidragens tillkomst legat på 200 000 kr., vilket också är bidraget tillandratidningar som utkommer en gång i veckan. Della belopp höjdes sålunda inle år 1972 då övriga bidrag kraftigt förstärktes. Utredningen har inte funnit skäl tala för an­nat än en proportionell höjning av detta belopp.

I elt avseende önskar dock utj-edningen göra ell avsteg från princi­pen all endast höja gränser och belopp i existerande system. Det finns f. n. några mindre tidningar med sexdagarsulgivning som erhåller bidrag som endast obetydligt överstiger lägsta bidrag. Vid en jämförelse med tidningar som utkommer endast en eller två dagar i veckan ler sig en­ligt utredningen denna ordning oförmånlig för dessa tidningar. En sexdagarstidning har trots liten upplaga och låg årsvikl betydligt högre kostnader än en endagslidning, kostnader som knappast kan kom­penseras med intäkter från prenumeration och annonser. Starka skäl talar enligt utredningens mening för att man inför en särskild minimi­gräns för bidrag tUl tidningar som utkommer sex eller sju dagar i vec­kan. Några tröskeleffekter med en sådan gräns bör inte uppkomma eftersom del i dag inle finns fem- eller fyradagarstidningar som skulle kunna beröras.

Prop. 1974: 74

7

Med hänvisnmg till dessa överväganden föreslår utredningen att 15 § kungörelsen (1971r 492) om statiigt stöd tiU dagstidningar erhåller föl­jande lydelser

15 § För dagstidning som utkommer minst två gånger i veckan be­räknas produktionsbidraget på grundval av pappersförbrukningen un­der föregående kalenderår minskad med annonsandelen. Bidraget utgör 7 500 kronor per lon, dock högst 13 500 000 kronor för storstadstid­ning och 3 750 000 kronor för annan tidning samt lägst 300 000 kronor för kalenderår. För dagstidning som utkommer minst sex gånger i vec­kan utgör produktionsbidragel dock lägst 600 000 kronor för kalender­år.

För dagstidning som utkommer en gång i veckan utgör produktions-bidraget 300 000 kronor för kalenderår.

Vid tillämpningen av 17 § kan produktionsbidragel bestämmas till lägre belopp än som följer av första och andra styckena.

Utredningens kommentarer till förslaget

Med utgångspunkt i all i första hand tillämpa en proportionell upp­räkning av bidragen har utredningen funnit en uppräkning med 50 % lämplig. Detta ger utrymme dels för en ytterligare uppräkning till 13,5 milj. kr. av del maximala bidraget för andratidningar i storstäderna och dels för införande av elt lägsta bidrag av 600 000 kr. för tidningar med sexdagarsulgivning.

Utredningen har i en bUaga till sitt förslag redovisat konsekvenserna av förslagel genom en jämförelse mellan de bidrag som bevUjats för år 1973 och de beräknade bidragen för år 1974 enligl förslaget. Denna redovisning torde såsom bilaga få fogas till statsrådsprotokollet i delta ärende.

Vid sina beräkningar har utredningen tvingats utgå från vissa anta­ganden rörande presslödsnämndens bedömningar. Delta gäller främst förstatidningar som har en konkurrerande andratidning som erhåller produktionsbidrag. Här har presstödsnämnden i några fall, där kon­kurrenssituationen bedömts motivera delta, med stöd av kungörelsens 17 § även tilldelat förstatidningarna bidrag. I de aktuella fallen har förstalidningarnas bidrag uppgått lUl 1/5 av andratidningens bidrag. Ut­redningen har i sina beräkningar bibehållit denna relation. I ett fall utgick för år 1973 bidrag enligt 16 § stödkungörelsen. Innebörden av denna paragraf är att om en tidning haft bidrag men förutsättningar för all få bidrag inle längre föreligger så skall bidrag ändå utgå i två år efler det att ordinarie bidrag erhållits. För vartdera av dessa två år ut­går bidrag med halva det belopp som tidigare erhållits som ordinarie bidrag. I det aktuella faUet har antagits all bidrag enligl 16 § även ut­går för år 1974. 1 ytterligare elt fall framgår del inle av presstödsnämn­dens protokoll vilken paragraf i kungörelsen som utgör grund för be­sluten om bidrag. Det kan vara reducerat bidrag enligt 17 § men också avtrappat bidrag enligt 16 §. I utredningens beräkning har antagits att

Prop. 1974: 74

8

bidrag utgår även för år 1974 och alt minimibidraget för sexdagarstid-ningar, dvs. 600 000 kr., tiUämpas. Utredningen påpekar att detta inte är att tolka som något ståndpunklstagande från utredningens sida i dessa bidragsfrågor.

Med dessa antaganden uppgår de sammanlagda bidragen enligt utred­ningens förslag till ca 95,3 milj. kr. Totalramen om 97 milj. kr. har inte helt utnyttjats. Det finns flera skäl till delta. Ett skäl är alt utred­ningen vid sina beräkningar endast haft tillgång till uppgifter om års-vikter och annonsandelar för år 1972 medan uppgifterna avseende år 1973 faktiskt kommer all ligga till grund för beräkningen av bidragen för år 1974. Utredningen räknar med all en viss mindre nelloökning av de sammanlagda bidragen bör bli resultatet av förändringarna av års-vikter och annonsandelar. I fråga om upplagestorlekar har utredningen kunnat räkna med de siffror som faktiskt kommer att ligga till grund för bidragsberäkningen.

Ett annat skäl sammanhänger med att utredningen, eftersom den valt att nu endast föreslå justeringar av enligt nuvarande stödsystem utgå­ende belopp, i sina beräkningar endast tagit med tidningar som tidigare fåll bidrag. Utredningen framhåller emellertid att del förekommer att tidningar som ett visst år inte erhållit bidrag året därefter får sådant. Detta gäller särskilt de s. k. § 17-fallen, där konkurrenslägena och där­med presstödsnämndens bedömningar kan skifta från ett år tUl ett an­nat. En viss marginal bör därför enligt utredningens mening finnas för de ytterligare tidningar som under år 1974 kan anses berättigade till bidrag.

Särskilt yttrande av ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]

I särskilt yttrande framhåller ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] att enligt deras mening har vissa av de tidningar som enligt presstödskungörelsens definition inle är andratidningar sådana svårig­heter som är utmärkande för andratidningar, ehuru presstödsnämndens majoritet inte ansett bestämmelsema i kungörelsen och grunderna för dessa ge möjlighet att bevilja dessa tidningar presstöd. Som exempel på tidningar av delta slag nämns Trelleborgs Allehanda, Vimmerby Tidning, Tranås-Poslen och Haparandabladel. Del är, enligt del sär­skilda yttrandet, angeläget all bestämmelserna i 17 § presstödskungörel­sen i vissa fall tillämpas även på tidning, som är i en situation mot­svarande andratidnmgens, även om delta inte beror på konkurrens från annan tidning i den egna kommunen. En på detta sätt generösare lill-lämpning av bestämmelserna torde enligt yttrandet medföra endast obe­tydligt ökade kostnader för presstödet.

Prop. 1974: 74

9

Särskilt yttrande av ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]

I särskilt yttrande framhåller ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] all utredningens med anledning av uppdraget i tilläggsdirektiven avgivna förslag inte innebär något ställningstagande lUl frågan om huruvida en ökning av kostnadsramen för produklionsbidragen bör äga rum eller till lämplig storlek av en eventuell ökning. Det nu utgående presstödet framstår enligl de båda ledamöternas mening i många fall som orättvist. En generell uppräkning av della innebär alt sådana orättvisor förstärks. Ledamöterna viU särskUt peka på de svårigheter som föreligger dels när det gäller att faststäUa minimibelopp för dagstidningar som ut­kommer en resp. sex dagar i veckan, dels när del gäller att avväga stödbeloppets storlek i de fall som åsyftas i kungörelsens 17 §.

Departementschefen

Ett presstöd i form av produktionsbidrag till de s. k. andratidningar-na infördes år 1971 mol bakgrund av den koncenlrationsprocess som dagspressen undergått under de senaste årtiondena och vars orsaker klarlagts av två pressutredningar under 1960-talel. Produklionsbidragen har varit verkningsfulla för all bevara nuvarande struktur inom dags­pressen och del kan konstateras att flera tidningar med en samman­lagt myckel stor läsekrets skuUe ha fåll läggas ned, om inle detta stöd utgått. Många andratidningar har emellertid trots all slödel redan år 1972 kraftigt förstärktes fortfarande stora ekonomiska svårigheter all kämpa med och flera av dem ser även i dag sin existens hotad.

Pressutredningen och branschens fackliga organisationer har fram­hållit att kostnadsläget för tidningsbranschen under den senaste liden på elt markant sätt försämrats. Särskilt kraftigt har priserna på tidnings­papper stigit. Som pressutredningen framhållit drabbas andratidningar-na på grund av sitt marknadsläge hårdast.

Dessa tidningar har under lång lid varit i en krisartad situation. De möjligheter de har att möta de stora kostnadsökningarna genom be­sparingar eller ökade intäkter är mycket små.

Mot denna bakgrund bör nu åtgärder vidtas för att förhindra all koncentrationstendenserna inom dagspressen ytterligare accentueras och samhällsdebatten utarmas genom all betydelsefulla språkrör för olika meningsriklningar försvinner i skilda delar av landet. I avvaktan på slutligt förslag från 1972 års pressutredning bör delta enligl min mening ske genom en omedelbar och betydande förstärkning av det nu­varande produktionsstödet.

Pressutredningen har i uppdrag all göra en samlad bedömning av pressens förhållanden. Den skall därvid, mol bakgrund av en preciserad målsättning för presspolitiken och ett studium av effekterna av del nuvarande stödet, förutsättningslöst pröva bl. a. utformningen av det

Prop. 1974: 74

10

direkta produktionsslödel med bevarande av dess selekliva karaktär. Utredningeii har påbörjat ett ambUiösl undersökningsprogram. Resultat från undersökningarna kommer att föreligga successivt under år 1974. Pressutredningen framhåller alt det innan dessa resultat redovisats sak­nas möjlighet alt göra den samlade bedömning som måste utgöra bak­grund till mer omfattande förändringar i existerande stödformer. Jag delar utredningens bedömning och har därför funnit det lämpligl alt endast föreslå justeringar av beloppen i nuvarande stödkungörelse. Denna förstärkning av stödet bör ses som en provisorisk åtgärd i av­vaktan på pressutredningens slutliga förslag.

Jag biträder utredningens förslag att höja bidragsbeloppen inom ramen för gällande bidragsprinciper och tillämpningen av dessa. I en­lighet med utredningens förslag bör det till pappersförbrukningen knut­na bidraget räknas upp från 5 000 kr. till 7 500 kr. per lon och år. Eftersom behovet av uppräkning av bidragen är störst för storstädernas andratidningar bör maximibeloppet för dessa bestämmas till 13,5 milj. kr. per år. Maximibeloppet för annan tidning bör bestämmas till 3 750 000 kr. per år. Del fasta belopp som utgör bidrag för tidning som utkommer en gång i veckan bör räknas upp från 200 000 kr. liU 300 000 kr. per år, vilkel också bör utgöra minimigräns för bidrag för tidningar med tätare utgivning.

Utredningens förslag om införande av en ny minimigräns för bidrag för tidningar som utkommer mmst sex gånger i veckan finner jag rim­ligt och förordar all denna gräns sätts tUl 600 000 kr. per år.

De nu förordade ändringarna bör tiUämpas redan i fråga om pro­duktionsbidrag för kalenderåret 1974.

Anslagsbehovet för nästa budgetår kan beräknas till ca 97 milj. kr., dvs. en ökning med 30 milj. kr. i förhållande till vad som föreslås i prop. 1974r 1. Jag har därvid beaktat alt, som utredningen framhållit, en viss marginal bör finnas bl. a. för de eventuellt ytterligare tidningar som under år 1974 kan komma att anses berättigade liU bidrag.

Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag alt Kungl. Majrt föreslår riksdagen all

1.

godkänna de av mig förordade ändringarna i grunderna för produklionsbidrag för dagstidningar,

2.

till Produktionsbidrag för dagstidningar för budgetåret 1974/ 75 under sjunde huvudtiteln utöver i prop. 1974r 1 bil. 9 s. 96 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare 30 000 000 kr.

Prop. 1974:74

11

Med bifall tiU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Majrt Konungen att till riksdagen skall avlålas proposition av den lydelse bilaga lUl delta protokoll utvisar.

Ur protokollelr Britta Gyllensten

Prop.1974: 74

12

Bilaga

Tidning

Bidrag 1973

Beräknat bi­drag 1974 en­ligt utredning­ens förslag

Arbetet

8 000 000

13 500 000

Svenska Dagbladet

8 000 000

13 500 000

Skånska Dagbladet

5 587 500

8 063 000

Arbetarbladet

2 500 000

3 750 000

Dala-Demokraten

2 500 000

3 750 000

Folkel

2 500 000

3 750 000

Värmlands Folkblad

2 500 000

3 750 000

Folkbladet Östgöten

2 216 000

3 360 000

Örebro-Kuriren med KK

2 194 000

3 114 000

Smålands Folkblad

1 841 000

3 035 500

Sydöstra Sveriges Dagblad

1 822 500

2 897 500

Västerbottens Folkblad

1 923 000

2 884 000

Östra Småland med ON och VD

1 878 500

2 555 500

Dagen

1 521 000

2 351500

Västgöta-Demokralen

1 512 000

2 267 500

Kronobergaren

1 397 500

2 059 500

Länstidningen, Östersund

1 173 500

1 776 000

Dagbladet

1 095 500

1 692 000

Skövde Nyheter

663 000

976 000

Växjöbladet

589 500

788 500

Gefle Dagblad

500 000

750 000

Falu-Kuriren

500 000

750 000

Karlshamns Allehanda

441 500

708 OOO

Gotlands Folkblad

442 000

675 000

Gotlänningen

433 500

675 000

Gotlands Allehanda

200 000

600 OOO

Norrbotlens-Kuriren

500 000

600 000

Norrskensflamman

274 000

600 000

Laholms Tidning

242 000

600 000

Skaraborgs Läns Annonsblad Västgöta

Korrespondenten Skövde Tidning

564 750

564 750

Arbetaren

200 000

300 000

Blekinge-Posten

200 000

300 000

Dalabygden

200 000

300 000

Fryksdals-Bygden

200 000

300 000

Gävle-Dalabygden

200 000

300 000

Huddinge-Posten

200 000

300 000

Kalmar Läns Tidning

200 000

300 000

Karlstads-Tidningen

200 000

300 000

Kungälvs-Poslen

200 000

300 000

Lysekilsposlen med Orusl-Tjörn

200 000

300 000

Läns-Poslen, Örebro

200 000

300 000

Länstidningen Östergötiand

200 000

300 000

Mölndals-Posten

200 000

300 000

Prop. 1974: 74

13

Nacka Saltsjöbadens Tidning

200 000

300 000

Nord-Sverige

200 000

300 000

Norra Halland med Nordhalland

200 000

300 000

Norrort

200 000

300 000

Ny Dag

200 000

300 000

Sandvikens Tidning

200 000

300 000

Sjuhäradsbygdens Tidning

200 000

300 000

Skaraborgs-Bygden

200 000

300 000

Smålandsbygdens Tidning

200 000

300 000

Sundbybergs och Solna Tidning

200 000

300 000

Sörmlandsbygden

200 000

300 000

Värmlands-Bygden

200 000

300 000

Västerbygden

200 000

300 000

Väslerort

200 000

300 000

Västmanlands Folkblad

200 000

300 000

Västmanlands Nyheter

200 000

300 000

Östgölabladet

200 000

300 000

61512 250

95 343 250

MARCUS BOKTR, STOCKHOLM 1974     740175