Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79: 78 Regeringens proposition

1978/79: 78

om protokoll om ändring i dubbelbeskattningsavtalet mellan Sve­rige och Förbundsrepubliken Tyskland

beslutad den 23 november 1978.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga det förslag som har uppta­gits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner ett protokoll mellan Sverige och Förbundsrepubliken Tyskland om ändring i dubbelbeskatt­ningsavtalet den 17 april 1959.

Ändringen avser beskattning av utdelning och är i huvudsak föran­ledd av ny tysk bolagsskattelagstiftning som gäller fr. o. m. år 1977.

Sedan protokollet trätt i kraft avses dess bestämmelser i pruicip bli tillämpliga beträffande beskattningsperiod som börjar den 1 januari 1977 eller senare.

1   Riksdagen 1978/79.1 saml. Nr 78

Prop. 1978/79: 78

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-11-23

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe, "Wahl­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondestam

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om profokoU om ändring i dubbelbeskatmingsavtalet mel­lan Sverige och Förbundsrepubliken Tyskland

1   Inledning

Den 17 april 1959 undertecknades det nu gällande avtalet mellan Sve­rige och Förbundsrepubliken Tyskland för undvikande av dubbelbe­skattning beträffande skatter å inkomst och förmögenhet ävensom be­träffande vissa andra skatter. Avtalet godkändes av riksdagen (prop. 1959:157, BevU 1959:51, rskr 1959:312, SFS 1960:549) och tillämpades första gången vid 1960 års taxering.

Förhandlingar om ändring av reglerna om utdelningsbeskattning i av­talet påbörjades i augusti 1977. Förhandlmgarna, som ägde rum på tyskt initiativ, föranleddes av ny tysk lagstiftning om beskattning av bolags­vinst och utdelning från bolag. Vid avslutande förhandlingar i Bonn den 25 och den 26 januari 1978 paraferades ett förslag till protokoll om ändring i avtalet. Förslaget var upprättat på tyska, överenskommelse har senare nåtts om text på svenska.

Förslaget till protokoll bör fogas till regeringsprotokollet i detta ären­de som bilaga.

Förslaget remitterades till kammarrätten i Stockholm och riksskatte­verket. Remissinstanserna har inte haft nägra erinringar mot förslaget.

Sedan regeringen den 3 augusti 1978 hade beslutat att protokollet skulle undertecknas, har detta den 22 september 1978 undertecknats för Sveriges del av chefen för utrikesdepartementet.

2   Tysk skattelagstiftning

I juni 1976 antogs i Förbundsrepubliken en ny bolagsskattelag. Lagen

Prop. 1978/79:78

3

gäller i princip för räkenskapsperioder som börjar efter den 31 decem­ber 1976.

Enligt den tidigare gällande bolagsskattelagen från år 1961 uttogs bo­lagsskatt på den del av bolagets vinst som fonderades med 52,53 % (51 % plus tilläggsavgift med 3 % på skatten). Den vinst som delades ut beskattades med 15,45 % (15 % plus tilläggsavgift med 3 % på skatten). Det belopp som motsvarade bolagsskatten på utdelad vinst beskattades emellertid som fonderad vinst vilket medförde att den effektiva skatten på utdelad vmst kom att uppgå till ca 24,6 % (s. k. skuggeffekt). Då vinsten utdelades till annat tyskt bolag, som ägde minst 25 % av ande­larna i det utdelande bolaget, var utdelningen under vissa förutsättningar skattefri hos det mottagande bolaget ("moderbolaget") om denna vida-reutdelades till moderbolagets aktieägare. I annat fall uttogs hos mo­derbolaget en särskild skatt ("Nachsteuer") med 37,08 % (36 % plus till-läggsavgift med 3 % på skatten) vilken skattesats motsvarade skillnaden mellan skattesatserna på fonderad och utdelad vmst (52,5315,45 = 37,08 %). Nachsteuer kimde inte tas ut när utdelande bolag ("dotterbo­lag") i Förbundsrepubliken delade ut vinst till utländska moderbolag. Detta medförde att utländska moderbolag kunde återinvestera utdel-nmgen, som i Förbundsrepubliken hade beskattats med 24,6 %, i dot­terföretaget på fördelaktigare villkor än vad som gällde för inhemska koncerner. Detta förhållande beaktades vid utformningen av artikel 9 § 4 i 1959 års dubbelbeskattningsavtal. Enligt denna bestämmelse kan För­bundsrepubliken under de villkor som anges i paragrafen ta ut källskatt på utdehiing från tyskt dotterbolag tiU svenskt moderbolag med 25 % av utdehiingens belopp medan sådant skatteavdrag i alla andra fall inte får överstiga 15 % av utdehiingens belopp.

I Förbundsrepubliken tillämpades enligt den tidigare lagstiftningen i princip s. k. ekonomisk dubbelbeskattning av bolagsvmst och utdelning, dvs. vinst som delades ut frän bolag i Förbundsrepubliken beskattades såväl hos det utdelande bolaget (genom att utdelningen inte var avdrags­gill hos bolaget vid beräkning av bolagsskatt) som hos utdehiingsmot-tagaren. Dubbelbeskattningen lindrades dock som har framgått av den tidigare redogörelsen av att utdelad vinst hos bolaget beskaUades enligt lägre skattesats än fonderad vinst.

Genom den reform som trädde i kraft den 1 januari 1977 infördes nya skatteregler som bl. a. syftar till att elimmera dubbelbeskattningen. Det nya systemet innebär i huvudsak följande. Alltjämt uttages skatt efter ohka skattesatser för fonderad och utdelad vinst. Skattesatsen för fonderad vmst är nu 56 % medan den på utdelad vinst uppgår till 36 %. Den sistnänmda skattesatsen är nu också den effektiva för utdelad vmst genom att den s. k. skuggeffekten har undanröjts. Om bolaget delar ut fonderad vinst, minskas bolagsskatten med 20 % och detta belopp åter­betalas till bolaget. Vid utdelning till mhemska aktieägare skall bolaget It   Riksdagen 1978/79.1 saml. Nr 78

Prop. 1978/79: 78

4

innehålla källskatt ("Kapitalertragsteuer") med 25 %. När utdelningsbe-rättigad, som är oinskränkt skattskyldig i Förbundsrepubliken, uppbär utdelning tillgodoförs han ett skattetillgodohavande, som motsvarar summan av bolagsskatten pä utdelningen och den källskatt som bolaget har innehållit. Skattetillgodohavandet likställs med uppburen utdelning vid beräkningen av aktieägarens skattepliktiga inkomst och får vid skat­teberäkningen avräknas mot aktieägarens personliga inkomstskatt beräk­nad på det sammanlagda beloppet av utdelning och skattetillgodohavan­de. Skulle skattetillgodohavandet överstiga inkomstskatten, utbetalas det överskjutande beloppet till aktieägaren. Systemet kan illustreras med följande exempel.

Aktieägarens inkomst:

Nettoutdelnmg............................................. 

.. 

48,00

Bolagsskatt (36  %  x 100)   ......................... 

36,00

Källskatt (25 % 

X 

64).................................... 

16,00

100,00

Beräkningen av skatten:

Inkomstskatt (antagen skattesats 50 %) .........     50,00

Skattetillgodohavande:

Bolagsskatt........................................     36,00

KäUskatt     .......................................     16,00   52,00

Att återfå...................................................       2,00

Aktieägarens skatt..........................................     50,00

En tillämpning av det tidigare systemet skulle ha gett följande resul­tat:

Bolagsskatt (24,6 % x 100)............................    54,60

Inkomstskatt (50 % x 75,4)  ..........................     37,70

Aktieägarens skatt..........................................     62,30

Utdelning mellan bolag i Förbundsrepubliken beskattas hos det mot­tagande bolaget, men detta får liksom fysiska personer avräkna den skatt på utdelningen som det utdelande bolaget har eriagt.

Reformen innebär sålunda lättnader för aktieägare som är oinskränkt skattskyldiga i Förbundsrepubliken medan aktieägare som är begränsat skattskyldiga inte är berättigade att erhålla förmånen av skattetillgodo­havande.

Följande förenklade exempel kan illustrera effektema av de höjda skattesatserna för aktieägare som inte är berättigade erhålla sådan för­mån. (I exemplet antas att all inkomst delas ut).

Prop. 1978/79: 78

5

Tidigare system   Nuvarande system

Inkomst   ........................   100,00

100,00

Bolagsskatt   ...................     24,60

36,00

75,40

64,00

Källskatt (25%)   .............     18,80

16,00

Nettoutdelning..................     56,60

48,00

Aktieägarens  skatt    .......     43,40

52,00

Vid reformens tillkomst uttalades, att dess oförmånliga verknmgar för utländska aktieägare kunde lösas genom ändringar av gällande dub­belbeskattningsavtal. Pä tysk sida har man emellertid hittills inte varit beredd att låta utländska aktieägare fä skattetillgodohavande.

3    Protokollets innehåll

Enligt art. I punkt a i protokollet utgår art. 9 §§ 3 och 4 i avtalet och ersätts av tre nya paragrafer. Genom att nuvarande § 4 utgår uppnås att skatteavdraget för utdelning från dotterbolag i Förbundsrepubliken till moderbolag i Sverige begränsas till den i § 2 i samma artikel angivna skattesatsen 15 %. Borttagandet av nuvarande § 3 medför att nedsätt­ning i vissa fall av tysk källskatt från 15 % till 10 % inte längre skall ske.

Enligt den föreslagna nya § 3 begränsas skatteavdraget på utdelning som betalas av aktiebolag med hemvist i Sverige till bolag med hemvist i Förbundsrepubliken till högst 5 % om det tyska bolaget äger minst 25 % av aktiema i det svenska aktiebolaget. Avtalet kommer sålunda i denna del att stämma överens med motsvarande bestämmelse i det mo­dellavtal som har utarbetats av OECD (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling).

I den nya § 4 föresläs, att avtalets bestämmelser om utdelningsbe­skattning tillämpas även beträffande skatt som tas ut av inkomsttagare i fråga om de särskilda inkomstslag som anges i paragrafen. Anledning­en härtill är den osäkerhet vid tillämpningen av avtalet som har uppstått i Förbundsrepubliken beträffande beskattningen av denna typ av inkoms­ter. Det förekommer bolagsavtal som tillförsäkrar delägare avkastning i form av ränta vars storlek är beroende av vinstens storlek. Den utbe­talda räntan är avdragsgill vid bolagets beskattning vilket medför att denna del av vinsten imdgår bolagsskatt. I anledning härav har före­skrivits att beträffande sådana inkomstslag som anges i den föreslagna nya § 4 och inkomst genom delägarskap i tyst bolag enligt art. 3 § 4 skatteavdraget får, oberoende av bestämmelserna i §§ 2 och 3, höjas till

Prop. 1978/79: 78

6

högst 25 % av inkomsten i den mån denna har dragits av vid beräkning­en av utbetalarens vinst. I § 4 har också angivits, att bestämmelsema om beskattning av inkomst av rörelse i art. 5 § 1 inte berörs av de nya be­stämmelsema i § 4. Dessa bestämmelser har också föranlett ändringar i art. 10 § 2 och i art. 19 §§ 2 och 4. Ändrmgama har angivits i art. I punktema b och d i protokollet.

Enligt art. I punkt c i protokollet mförs en ny § 3a i art. 19 i avtalet. Paragraferna 2 och 3 i samma artikel innehåller bestämmelser enligt vilka inkomst som bolag med hemvist i Förbundsrepubliken förvärvar från Sverige under vissa förutsättningar inte skall medräknas vid fast­ställandet av bolagets inkomstskatt. Om bolaget använder sådan obe­skattad inkomst för utdelning till aktieägare i Förbundsrepubliken, är denne normalt inte berättigad att erhålla skattetillgodohavande, även om han är oinskränkt skattskyldig i Förbundsrepubliken. Det har dock av olika skäl visat sig svårt att vägra ge skattetillgodohavande även i dessa fall. I Förbundsrepubliken har därför problemet lösts på så sätt att en särskild skatt tas ut på sådan utdelning. Denna skatt avräknas se­dan mot aktieägarens personliga inkomstskatt. I den föreslagna § 3a har därför föreskrivits, att bestämmelsema i §§ 2 och 3 inte hindrar till-lämpningen av reglerna om utdelningsbeskattning ("Ausschiittungsbe-lastung") i skattelagstiftningen i Förbundsrepubhken då bolag med hemvist där använder inkomst från källa i Sverige för utdelning.

Art.

II 

i protokollet föreskriver att detta gäller även beträffande Land Berlin, såvida inte Förbundsrepubhkens regering inom tre måna­der från ikraftträdandet av protokollet avger förklaring av motsatt in­nebörd.

Enligt art. III i protokollet skall detta ratificeras. Det träder i kraft en månad efter utväxlingen av ratifikationshandUngama och blir efter ikraftträdandet en integrerande del av 1959 års dubbelbeskattningsav­tal. Protokollet tillämpas i princip beträffande beskattningsperiod som börjar den 1 januari 1977 eller senare.

4   Föredraganden

Under år 1976 emtogs i Förbundsrepubliken Tyskland ny lagstiftning om beskattning av bolagsvinst och aktieutdelning att gälla fr. o. m. den 1 januari 1977. Genom skattereformen elimineras den s. k. ekonomiska dubbelbeskattningen av utdelad bolagsvinst på så sätt att aktieägare vid beskattning av utdelning från bolag i Förbundsrepubliken fär till­godoräkna sig den bolagsskatt som belöper på utdelningen samt den källskatt som bolaget har innehållit i anledning av utdelningen, s. k. skat­tetillgodohavande. Lagstiftningen är emellertid utformad så att skattetill­godohavande endast åtnjuts av utdelningsmottagare med hemvist i För­bundsrepubliken. Vidare har bolagsskattesatsema för säväl utdelad som

Prop. 1978/79: 78

7

ej utdelad vinst höjts. För aktieägare med hemvist utanför Förbunds­republiken innebär reformen en skärpt beskattning jämfört med tidiga­re. Reformen medför också att utländsk aktieägare i tyskt bolag blir hårdare beskattad än aktieägare med hemvist i Förbundsrepubliken. Genom protokollet sker en lindring av reformens verkningar för aktie­bolag eller ekonomisk förening med hemvist i Sverige, som äger minst 25 % av andelama i bolag med hemvist i Förbundsrepubliken och som erhåller utdelning från sådant bolag, genom att skatteavdraget i För­bundsrepubliken för sådan utdelning sänks från 25 % till 15 %. Mot bakgrund av Förbundsrepublikens åtagande att sänka skatteavdraget för sådan utdelning föreskrivs i protokollet även en begränsning av den svenska kupongskatten till 5 % mot tidigare 15 % vid utdelning från dotterbolag i Sverige till moderbolag i Förbundsrepubliken. Förslaget innebär emellertid att reformens negativa verkningar för svenska mot­tagare av utdelning från Förbundsrepubhken endast delvis elimineras. Detta beror bl. a. på att man på tysk sida f. n. inte är beredd att medge s. k. skattetillgodohavande för aktieägare med hemvist utanför För­bundsrepubhken. Det har emellertid bedömts som angeläget att snarast få till stånd den lättnad i beskattningen av svenska investeringar i För­bundsrepubliken som f. n. är möjUg att uppnå.

5    Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen att godkänna protokollet om ändring i dub­belbeskattningsavtalet den 17 april 1959 mellan Sverige och Förbunds­republiken.

6    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslu­tar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som föredraganden har lagt fram.

Prop, 1978/79: 78

Bilaga

Protokoll till avtalet den 17 april 1959 mellan Konungariket Sverige och För­bundsrepubliken Tyskland för undvikan­de av dubbelbeskattning beträffande skatter å inkomst och förmögenhet även­som beträffande vissa andra skatter.

ProtokoU zu dem Abkommen vom 17. April 1959 zwischen dem Königreich Schweden und der Bundesrepublik Deutschland zur Vermeidung der Dop-pelbesteuerung auf dem Gebiete der Steuern vom Einkommen und vom Ver-mögen sowie verschiedener anderer Steuern.

Konungariket Sverige och Förbundsre­publiken Tyskland, vilka önskar anpassa det den 17 april 1959 i Stockholm underteck­nade avtalet mellan Konungariket Sverige och Förbundsrepubliken Tyskland för und­vikande av dubbelbeskattning beträffande skatter å inkomst och förmögenhet även­som beträffande vissa andra skatter (i det följande benämnt "avtalet") till nyare rätts­utveckling, har kommit överens om följan­de:

Artikel I

a) Paragrafema 3 och 4 av artikel 9 i av­talet utgår och ersätts av följande paragra­fer:

"§ 3. Oberoende av bestämmelserna i pa­ragraf 2 får skatteavdraget icke överstiga 5 procent av utdelningens belopp, om utdel­ningen betalas av aktiebolag med hemvist i Konungariket Sverige till bolag med hem­vist i Förbundsrepubliken Tyskland, vilket äger minst 25 procent av aktierna i aktiebo­laget.

§ 4. Paragraferna 13 tillämpas även beträffande skatt som uttages av inkomst­tagare för

a)

inkomst av vinstandelslån;

b)

inkomst av rättighet som medför andel i vinst (däri inbegripet obligationer på vil­ka utgår ränta i förhållande till verkställd utdelning) samt

c)

inkomst av andra andelar i bolag vil­kas avkastning enligt skattelagstiftningen i den stat varifrån inkomsten härrör i be­skattningshänseende jämställes med inkomst av aktier.

Beträffande sådana inkomster samt in-

Das Königreich Schweden und die Bun-desrepubhk Deutschland Von dem Wunsche geleitet, das am 17. April 1959 in Stockholm unterzeichnete Abkommen zwischen dem Königreich Schweden und der Bundesrepublik Deutschland zur Ver­meidung der Doppelbesteuemng auf dem Gebiete der Steuern vom Einkommen und vom Vermögen sowie verschiedener anderer Steuern (im folgenden als Abkommen" bezeichnet) an neuere Rechtsentwicklungen anzupassen haben folgendes vereinbart:

Artikel I

a) Die Absätze 3 und 4 des Artikels 9 des Abkommens werden gestrichen und durch folgende Absätze ersetzt:

(3) Abweichend vom Absatz 2 darf der Steuerabzug 5 vom Hundert der Dividenden nicht iibersteigen, wenn die Dividenden von einer im Königreich Schweden ansässigen Aktiengesellschaft an eine in der Bundes­republik Deutschland ansässige Körpier-schaft gezahit werden, der mindesten 25 vom Hundert der Anteile der Aktiengesell­schaft gehören.

(4) Die Absätze 1 bis 3 gelten auch fiir die Steuer, die zu Lasten des Beziehers er-hoben werden von

a)

Einkiinften aus partiarischen Darle-hen,

b)

Einkiinften aus Rechten mit Gewinn-beteiligung (einschliesslich Gewinnobhga-tionen) und

c)     Einkiinften aus sonstigen Gesell-

schaftsanteilen, deren Erträge nach dem

Steuerrecht des Staates, aus dem sie stam­

men, den Einkiinften aus Aktien steuerlich

gleichgestellt sind.

Bei diesen Einkiinften und bei Einkiinf-

Prop. 1978/79: 78

komst genom delägarskap i tyst bolag enligt artikel 3 paragraf 4 fär dock skatteavdra­get, oberoende av bestämmelserna i para­grafema 2 och 3, uppgå till högst 25 pro­cent av inkomsten i den mån denna dragits av vid beräkning av den betalningspliktiges vinst. Bestämmelserna i artikel 5 paragraf 1 beröras icke härav."

b)    I artikel 10 paragraf 2 i avtalet utgår

de inom parentes angivna orden "samt ob­

ligationer med extra räntetillägg i förhäl­

lande till storleken av verkställd utdelning

(Gewinnobligationen)" och tillfogas följan­

de mening:

"Bestämmelsema i artikel 9 paragraf 4 be­röras icke härav."

c)     I artikel 19 i avtalet införs följande

paragraf 3 a:

"§ 3 a. Om bolag med hemvist i Förbunds­republiken Tyskland använder inkomst frän inkomstkälla i Konungariket Sverige för utdelning, hindrar bestämmelsema i para­graferna 2 och 3 icke tillämpningen av reg­lema om utdelningsbeskattning (Ausschiit-tungsbelastung) i skattelagstiftningen i För­bundsrepubliken Tyskland.

d)    I artikel 19 tillfogas i vardera paragra­

fen 2 och 4 följande mening:

"Föregående mening gäller även beträffan­

de inkomster som avses i artikel 9 paragraf

4."

ten aus einer Beteiligung als stiUer Gesell-schafter im Sinne des Artikels 3 Abs. 4 darf jedoch abweichend von den Absätzen 2 und 3 der Steuerabzug 25 vom Hundert der Ein-kiinfte nicht iibersteigen, soweit diese Ein-kiinfte bei der Ermittlung des Gewinns des Zahlungsverpflichteten abgezogen werden. Artikel 5 Abs. 1 bleibt unberiihrt."

b) Bei Artikel 10 Absatz 2 des Abkom­mens werden im Klammerzusatz die Worte und Gewinnobligationen"  gestrichen und es wird folgender Satz angefiigt: Artikel 9 Abs. 4 bleibt unberiihrt."

c)     In Artikel 19 des Abkommens wird

folgender Absatz 3 a eingefugt:

(3 a) Verwendet eine in der Bundesrepub­lik Deutschland ansässige Körperschaft Ein-kiinfte aus Quellen innerhalb des König-reichs Schwedens zur Ausschiittung, so schUessen die Absätze 2 und 3 die Her-stellung der Ausschiittungsbelastung" nach den Vorschriften des Steuerrechts der Bun­desrepublik Deutschland nicht aus."

d)     In Artikel 19 wird den Absätzen 2

und 4 jeweils folgender Satz angefiigt:

Der vorhergehende Satz gilt auch fiir die

in Artikel 9 Abs. 4 genannten Einkiinfte."

Artikd 

II

Detta protokoll gäller även beträffande Land Berlin, såvida icke Förbundsrepubli­ken Tysklands regering inom tre månader frän ikraftträdandet av protokollet till Ko­nungariket Sveriges regering avger förkla­ring av motsatt innebörd.

Artikel

II

Dieses Protokoll gilt auch fiir das Land Berlin, sofern nicht die Regierung der Bun­desrepublik Deutschland gegeniiber der Re-giemng des Königreichs Schweden inner­halb von drei Monaten nach Inkrafttreten des Protokolls eine gegenteilige Erklärung abgibt.

Artikd III

§ 1. Detta protokoll skall ratificeras. Ra­tifikationshandUngama skall utväxlas i Bonn snarast möjligt.

§ 2. Detta protokoll träder i kraft en må­nad efter utväxlingen av ratifikationshand­lingarna.

§ 3. Med ikraftträdandet utgör detta pro­tokoll en integrerande del av avtalet.

Artikel III

(1)

Dieses Protokoll bedarf der Ratifika­tion; die Ratifikationsurkunden soUen so-bald wie möglich in Bonn ausgetauscht werden.

(2)

Dieses Protokoll tritt einen Monat nach Austausch der Ratifikationsurkunden in Kraft.

(3)

Mit seinem Inkrafttreten gilt dieses Protokoll als Bestandteil des Abkommens.

Prop. 1978/79: 78

10

§ 4. Efter ikraftträdandet tillämpas detta protokoll

a)     beträffande i Förbundsrepubliken

Tyskland genom skatteavdrag uttagna skat­

ter på utdelning, vilken utbetalas för räken­

skapsår som slutar efter den 31 december

1976;

b)    beträffande i Konungariket Sverige

genom skatteavdrag uttagna skatter på ut­

delning, vilken utbetalas efter den 31 de­

cember 1976;

c)   beträffande övriga skatter, vilka utta­

ges för beskattningsperiod som börjar den

1 januari 1977 eller senare.

Till bekräftelse härav har de båda avtals­slutande staternas befullmäktigade ombud undertecknat detta protokoll i två original­exemplar, vartdera på svenska och tyska språken vUka båda texter äger lika vitsord, samt försett dessa med sina sigill.

Som skedde i Stockholm den 22 septem­ber 1978.

(4) Nach seinem Inkrafttreten ist dieses Protokoll anzuwenden

a)     auf die in der Bundesrepublik

Deutschland im Abzugsweg erhobenen

Steuem von Dividenden, die fiir Wirt-

schaftsjahre gezahit werden, die nach dem

31. Dezember 1976 enden;

b)

auf die im Königreich Schweden im Abzugsweg erhobenen Steuern von Divi­denden, die nach dem 31. Dezember 1976 gezahit werden;

c)

auf die iibrigen Steuem, die fiir einen am öder nach dem 1. Januar 1977 begin-nenden Besteuerungszeitraum erhoben wer­den.

Zu Urkund dessen haben die beiderseiti-gen Bevollmächtigten dieses Protokoll in zwei Urschriften, jede in schwedischer und in deutscher Sprache, wobei jeder Wortlaut gleichermassen verbindUch ist, unterschrie-ben und mit ihren Siegeln versehen.

Geschehen zu Stockholm am 22. Sep­tember 1978.

För Konungariket Sverige Karin[REDACTED_EFTERNAMN]

Fiir die Bundesrepublik Deutschland H. Voigt

För Förbundsrepubliken Tyskland H. Voigt

Fiir das Königreich Schweden Karin[REDACTED_EFTERNAMN]

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978 780713