Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:41 Regeringens proposition 1979/80:41 

om godkännande av en statskredit till Turkiet;

beslutad den 25 oktober 1979.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

GÖSTA[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås riksdagen bevilja anslag för en svensk statskre­dit till Turkiel. Krediten, som avses uppgå till 50 milj. kr., skall enligt förslaget finansieras dels med särskilt anvisade anslagsmedel, dels med redan beviljade biståndsmedel. Krediten ingår i ett bland OECD-ländema samordnat betalningsbalansstöd för Turkiet, beräknat lill ca 670 milj. US dollar motsvarande ca 2815 milj. kr.

1    Riksdagens 1979180. I saml. nr 41

Åndring: Närvarande vid regeringssammanträde 1979-10-25,[REDACTED_EFTERNAMN] utgår.

Prop. 1979/80:41

2

Uldrag

EKONOMIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-10-25

Närvarande: statsministern Fälidin, ordförande, och stalsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Sö­der,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Win­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om godkännande av en statskredit till Turkiet

1    Inledning

Under praktiskt taget hela 1970-talet har den turkiska ekonomin fått slöd genom insalser av utländskt kapital, huvudsakligen kortfristiga lån. Delta har lett lill att skulderna till utlandet ökat starkt. Skuldsättningen har även fltl en för landet ogynnsam tidsslmklur. Samtidigt har bytesförhållandet i utrikeshandeln försämrats. Såväl de senaste årens oljeprishöjningar som prisstegringar på andra för Turkiet nödvändiga importvaror har bidragii till denna negativa utveckling. Den svaga utvecklingen i världsekonomin un­der senare år har hämmat exportförsäljningen, vilket förvärrat läget på arbelsmarknaden.

Del växande finansieringsgapet kunde till en början täckas via landels konvertibla valutareserv, senare med korla lån huvudsakligen på de inter­nationella kapitalmarknaderna. Under 1977 förvärrades betalningslägel. Vid uigången av 1977 uppgick det ackumulerade värdel av Turkiets insläll­da betalningar av korta lån och för varuimport exkl. långa krediter till ca 6000 milj. US dollar eller drygt 25000 milj. kr.

Turkiels betalningsbalansläge förvärrades ylterligare under 1978 och under första halvåret 1979. På skuldtjänsten beräknas ca 150 milj. US dollar ha fattats de första fem månaderna i år. Under samma lid ökade vidare värdet på för sent betald import till ca 100 milj. US dollar. För året som helhet har finansieringsgapet beräknats lill nästan 2000 milj. US dollar. Betalningsbalansutvecklingen har emellertid inte i alla avseenden varil negativ. Exporten beräknas ha ökat med 28% i värde de första fyra månaderna 1979, främst lill följd av gynnsamma växelkursarrangemang för industrin. Vidare utgjorde turismen samt hemsänd valuta från turkiska s. k. gästarbetare positiva inslag.

Prop. 1979/80:41

3

Den under 1978 och början av 1979 förda ekonomiska politiken har inle löst problemen på belalningsbalanssidan. Det visade sig vara omöjligt att snabbt strama åt finanspolitiken och att förbättra de slatliga företagens finanser. Den svåra ekonomiska situationen existerar parallellt med ett instabilt politiskt läge.

Följande tabeller belyser utvecklingen i den turkiska ekonomin de se­naste tre åren.

Turkiets betalningsbalans 1977-1979

Milj. US dollar

1977

1978

1979'

Export

1755

2288

2750

Import

5 797

4 599

5000

Handelsbalans

-4043

-2311

-2250

Tjänsle- och servicebalans

408

531

550

- arbetarremissor

982

983

1200

- ränteutbetalningar före

skuldlättnader

-570

-750

-1000

- turism, netto

-63

145

200

- övriga tjänster, netto

59

153

150

Bytesbalans

-3 635

-1780

-1700

Kapitalbalans, netto

1531

1233

1630

därav

- IMF

-

253

200

- projekt- och leverantörs-

krediter

499

450

450

- programlån

3

80

250

- amorteringar å utländska

skulder, före skuldlättnader

-214

-560

-870

- privat utländskt kapital*

168

147

200

- skuldlättnader

-

250

350

- petroleum lån

365'

163

50

- banklån

710

450

250

- OECD-aktionen

-

-

750

Restpost

-362

-149

-

Utländska tillgångar

(en ökning = -)*

566

-148

-200

Korta utländska skulder

(en ökning = -I-)

1900

844

270

Totala tillgängar

och korta skulder

2466

6%

70

' IMF-prognos.

 Direkta utländska invesleringar och import finansierad med egen utländsk valuta.

' Förfallna betalningar till Irak och Libyen.

* Inkl. affärsbanker.

Källa: Tabell baserad på nationell statistik.

Prop. 1979/80:41

Turkiets försörjningsbalans 1976-1978

Procentuell

volymändring

1976

1977

1978

BNP

7,7

4,0

-0,3

Konsumtion

9,1

5,3

-0,8

- offentlig

15,4

16,8

3,5

- privat

8,0

3,2

-1,6

Fasta bruttoinvesteringar

13,6

6,9

-12,1

- offentliga

15.6

13,2

-16,9

- privata

11,5

0,1

-6,4

Utrikesbalans'

-1,1

-2,7

5,4

' Förändring i procent av BNP. Källa: Nationell statistik.

2   Förslaget om ett internationellt samordnat betalningsbalansstöd till Turkiet

Turkiet slöt den 19 juli 1979 elt stand-by arrangemang med Internatio­nella valutafonden, IMF. Arrangemanget, som innefatlar en kredit på 250 milj. särskilda dragningsrätter (SDR) (ca 1 400 milj. kr.) gäller för ett år. Den turkiska regeringen har i anslutning härtill presenterat en rad ekono­misk-politiska åtgärder. Syftet med dessa är atl reducera inflationen, stär­ka den extema betalningssituationen och öka kapaciletsutnyttjandet. Må­len skall nås bl.a. genom atl exportföretagen ges bättre konkurrensmöj­ligheter, importberoendet minskas och utländska invesleringar stimuleras. Regeringen avser vidare atl se över de statliga förelagens finanser.

Redan då Turkiets överiäggningar med IMF befann sig i ett inlednings­skede igångsattes diskussioner syftande till att inom OECD-krelsen sam­ordna ett belalningsbalansslöd till Turkiet. OECD-aktionen har sin upprin­nelse i elt möte i december 1978 mellan världens fem slora industriländer. Vid mötet förelåg prognoser för del externa finansieringsgapet i den tur­kiska ekonomin, vilket beräknades uppgå till ca 1 900 milj. US dollar 1979. Till farhågorna för den ekonomiska utvecklingen skall läggas de fem indu­striländernas oro för politisk instabilitet i Turkiet.

Flertalet OECD-länder aviserade vid elt möte den 30 maj 1979 ett belalningsbalansslöd om sammanlagt 671 milj. US dollar, eller ca 2815 milj. kr. Avsikten angavs vid majmötet vara att dels göra krediten tillgäng­lig så snart som möjligt, dels göra den obunden till krav på turkisk import från långivarlandet. Villkoren för krediterna har förhandlats fram mellan Turkiet och resp. långivande land och i några fall har förhandlingarna slutförts. I de flesta av ländema krävs att parlamentet godkänner krediten. Utbetalningarna till Turkiet kan väntas ske under hösten 1979 och våren 1980. Från svensk sida ställdes i utsikt ett belopp om 10 milj. US dollar. Det framhölls atl ett svenskt deltagande skulle kräva riksdagens godkän­nande.

Förbundsrepubliken Tyskland har förbundit sig aU ge en kredit på 380 milj. D-mark, varav 150 milj. har betalats ut. Löptiden är satt till 30 år.

Prop. 1979/80:41

5

varav de 10 första är amorteringsfria. Räntan ligger på 2%. Krediten från Förenta staterna är på 198 milj. US dollar till 5 % ränta. Krediten löper på 20 år, av vilka de fem första är amorteringsfria. Den japanska krediten gäller 35 milj. US dollar. Den franska insalsen omfallar ca 23 milj. US dollar i statskredit på 22 år till 3,5% ränta. Amorteringsfrihel råder i 8 år. Storbritannien har bundit sig för 30 milj. US dollar på 20 år med fem års amorteringsfrihel och till 6% ränta.

Även Danmark, Finland och Norge har utfäst sig att della i aktionen. Danmark har angett ett belopp om 5 milj. US dollar. Lånet löper på 15 år, varav fem är amorteringsfria. Räntan har satts till 8%. Finlands kredit är på 2 milj. US dollar. Förhandlingar om villkoren pågår. Norge har redan betalat ut 11 milj. US dollar.

De Europeiska gemenskaperna, EG, väntas stödja Turkiel med lån på ca 100 milj. US dollar, ca 420 milj. kr. Vissa arabländer, bl.a. Saudiarabien, har gjort utfästelser om ca 200 milj. US dollar, ca 840 milj. kr. Arrange­manget inom ramen för OECD beräknas nå upp till drygt 670 milj. US dollar, ca 2 800 milj. kr. Grovt räknat skulle de nu kända utländska kredit­arrangemangen ge totalt ca 5 000 milj. kr.

3   Föredragandens överväganden

Turkiets externa betalningssituation blev i slutet av 1977 prekär. De påtvingade importnedskämingarna hämmade indusiriproduktionen, och arbetslösheten ökade. Den ekonomiska politiken förmådde inte ändra ut­vecklingen, Ulländska krediler kunde inte erhållas i den omfattning som behövdes. Den turkiska ekonomin kom in i en ond cirkel, där den för produktionen nödvändiga importen inle kunde finansieras. Importen fick skäras ned och basen för en ekonomisk återhämtning blev allt smalare.

Utvecklingen har lett till all Turkiet nu är i stort behov av utländskt kapilal för att sanera ekonomin. OECD-sekretariatet har beräknat årels finansieringsgap till nästan 2000 milj. US dollar eller ca 8400 milj. kr. Genom låneavtalet med IMF erhåller Turkiet 250 milj. SDR, eller ca 1 400 milj. kr. De villkor som är förknippade med IMF-krediten bedömer jag vara en god gmnd för etl åtemppbyggande av den turkiska ekonomin. Det lar emellertid lid atl öka exportintäkterna och under liden behövs ytterliga­re extern finansiering.

1 dagsläget beräknas ca 40% av intäkterna från export samt arbetarre­missor åtgå till återbetalning av skulder och ränlor på utländska skulder. Denna andel vänlas ligga kvar under de närmaste åren. Målel på medellång sikl bör dock vara atl minska denna andel betydligt.

Inom OECD:s ram har flera möten hållits om Turkiets utlandsskuld. 1 anslutning till OECD-aktionen har de långivande ländema bildal en arbels­gmpp med uppgift alt analysera Turkiets problem. De länder som gjort utfästelser i form av exportkreditgarantier, däribland Sverige, har vid olika

Prop. 1979/80: 41

6

tillfällen gått med på att amorteringar och räntebetalningar senarelagls. En sanering av ekonomin är nödvändig för att Turkiets skuldljänst på sikt skall kunna skötas. De nu aviserade internationella slödaktionerna, i kom­bination med lämpliga ekonomisk-politiska åtgärder, bör skapa fömtsätt­ningar för en åtemppbyggnad av den turkiska ekonomin.

Sverige har begränsade möjligheter att della i arrangemang av den typ OECD-aktionen represenlerar. Men mot vårt eget ansträngda betalnings­balansläge måsle ställas de akula behoven för alt få den turkiska ekonomin au fungera. Både den för Sveriges del aktuella OECD-aktionen och de övriga åtaganden som gjorts intemationellt har en bred förankring i en vid krets av industriländer. Stöden syftar till att finansiera Turkiets bytesba­lansunderskott under en begränsad tid. Dessa omständigheter talar för alt Sverige bör delta i stödaktionen för Turkiet.

Jag vill erinra om att Sverige 1977 deltog i en internalionell stödaklion för Portugal. 1 samband därmed framhölls att aktionen skulle beiraktas som etl undantag (prop. 1977/78: 35, rskr 1977/78:68). Men liksom Portu­gal var del 1977 är Turkiet 1979 i ett ytterst ulsatl läge. Jag förordar därför en svensk stödinsats också till förmån för Turkiet.

Storleken på och formerna för Sveriges del i OECD-aktionen bör anpas­sas till vad övriga deltagarländer gör. Jag anser alt vår medverkan bör stanna vid 50 milj. kr. Efter samråd med chefen för utrikesdepartementet förordar jag att 25 milj. kr. tas i anspråk av medel som för budgetåret 1979/ 80 avsatts under tredje huvudtitelns anslag C.2 Bilateralt ulvecklingssamar­bele. Jag förordar vidare alt regeringen föreslår riksdagen alt under fonden för låneunderstöd anvisa ett invesleringsanslag på 25 milj. kr. som del i ett svenskt belalningsbalansslöd till Turkiet.

De flesta stöden inom OECD-aktionen utgår som statskrediter. Löpti­derna varierar från 7 till 30 år. Amorteringsfrihet gäller för tre år och upp till 10 år. Räntesatserna ligger mellan 2 och 9%. Stöden från OECD-ländema är vidare avsedda alt vara obundna, dvs. inga krav på turkisk import från det långivande landet ställs. Betalningsbalansstödet bör ingå som etl viktigi element för all stabilisera Turkiels ekonomi. OECD-län­dema fäsler därför stor vikt vid det ekonomisk-politiska handlingsprogram som Turkiet kommil fram till i förhandlingarna med IMF.

Med hänvisning till vad jag nyss nämnt förordar jag atl Sveriges bidrag lämnas i form av en obunden statskredit. Hela beloppel bör utbetalas på en gång så snart avtal slutits. Som jag förut har anfört bör villkoren för det svenska slödel i huvudsak följa de villkor som övriga OECD-länder ställer. Ett förberedande möle om storleken på och villkoren för en ev. svensk kredit hölls i somras. Jag föreslår på gmndval av de riktlinjer, som fram­kom vid del förberedande bilaterala mötet, alt det svenska stödel ges på 15 år med de sju första åren amorteringsfria. Räntesatsen föreslås bli 5,5 %.

Jag föreslår att regeringen inhämtar riksdagens bemyndigande att träffa kreditavlal med den turkiska regeringen i överensslämmelse med de rikl­linjer somjag nu har angett.

Prop. 1979/80:41

7

När det gäller de betalningstekniska arrangemangen, har riksbanken förklaral sig beredd att fungera som regeringens ombud. Uppdraget avses bl. a. innebära att riksbanken öppnar ett konto för den turkiska centralban­ken och svarar för utbetalningen av krediten. Vidare skulle riksbanken under kreditens löplid ha att motta räntor och amorteringar. Eftersom elt sådanl uppdrag ligger inom riksbankens normala verksamhet torde riksda­gens bemyndigande i detta avseende inte behöva inhämlas.

Allt eftersom skulden återbetalas skall medlen fördelas på inveslerings­anslaget resp. biståndsmedlen enligt en avräkningsplan. Principen för den­na plan bör vara alt i försia hand gottskriva invesleringsanslaget med inflytande amorteringar och en marknadsmässig ränta. Amorteringar av bislåndsmedlen påbörjas sålunda först sedan invesleringsanslaget till fullo återbetalats.

4   Hemställan

Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen atl

1.       bemyndiga regeringen att i överensstämmelse med vad jag har

förordat träffa ett kreditavlal med Turkiel,

2.       till Kredit till Turkiet på lilläggsbudgel I till stalsbudgelen för

budgetåret 1979/80 under fonden för låneunderstöd anvisa etl

invesleringsanslag om 25000000 kr.

5   Beslut

Regeringen ansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag, som föredra­ganden har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1979