Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition

1980/81:27

om försvarsmaktens organisation m. m. på Gotland;

beslutad den 16 oktober 1980.

Regeringen föreslär riksdagen att antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ERIC[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen behandlas frågan om försvarsmaktens organisation på Gotland samt frågan om disposition av övningsmark för arméförbandens ulbildning.

Gollands kuslarlilleriförsvar med Gotlands kuslartilleriregemenle bör även i fortsättningen vara mobiliseringsmyndighel och ha därmed sam­manhängande förvaltningsansvar. Resurserna för dessa uppgifler bör i huvudsak vara lokaliserade lill Fårösund.

I propositionen behandlas vidare frågan om antalet militära myndigheter i Visby. De nuvarande tre arméförbanden Gollands regemenle. Gollands artilleriregemente saml Gollands luftvärnsbalaljon bör slås samman med Gotlands militärkommandostab. Antalet myndigheter reduceras därvid från nuvarande fyra lill en. De föreslagna organisationsförändringarna gör del möjligt att minska antalet anställda i Visby.

För att få godtagbara övningsförhållanden för pansarulbildningen på Gotland bör mark tillföras Tofla skjulfält väster om Toftavägen och mark öster om vägen få utnyttjas som lillfarlsstråk lill fältet och som gruppe-ringsplalser.

I    Riksdagen 1980/81. t saml. Nr 27

Prop. 1980/81:27

Prop. 1980/81:27

2

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-10-16

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bu­renslam[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: stalsrådel[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om försvarsmaktens organisation m.m. på Gotland

1    Inledning

I prop. 1974:135 angående vissa organisationsfrågor m.m. rörande för­svaret behandlades försvarsmaktens fredsorganisation på Gotland med anledning av försvarels fredsorganisationsulrednings (FFU) delbetän­kande nr 10 (Ds Fö 1974: 

I).

1 propositionen behandlades frågan om all föra över del mobiliserings- och förvaltningsansvar som ligger på Gotlands kuslarlilleriförsvar (GK/KA 3) samt den operativa verksamhet som be­drivs där lill Gotlands militärkommando (MKG). Vidare behandlades för­slaget om att föra över mobiliserings- och förvaltningsansvaret från armé­förbanden Gollands regemente (P 18) och Gollands artilleriregemente (A 7) i Visby lill militärkommandol samt att i samband härmed bilda ell armére-gemenle lokaliserat till Visborgs slätt.

Riksdagens beslul (FöU 1974:34, rskr 1974:392) med anledningav pro­positionen innebar bl.a. all P I8:s och A 7:s mobiliserings- och förvalt­ningsansvar inom en femårsperiod skulle föras över till MKG. Riksdagen fann dessutom all konsekvenserna för Fårösunds samhälle av alt föra över GK/KA 3:s mobiliserings- och förvaltningsansvar till MKG i Visby borde utredas ytterligare. Riksdagsbeslutet innebar vidare att regeringen skulle uppdra åt överbefälhavaren all granska förutsättningarna för all dels föra över den operativa verksamheten vid GK/KA 3 till MKG, dels ge MKG ökat inflytande över den ulbildning som bedrevs vid KA 3. I avvaktan härpå skulle GK/KA 3 alltjämt vara mobiliserings- och förvaltningsmyn­dighet och lyda direkt under chefen för marinen i fråga om sådan utbildning som inle avsåg operativ verksamhet. Försvarsutskottet fann i likhet med departementschefen att beslutet om att organisera ett arméregemente på Visborgs slätt genom en sammanslagning av arméförbanden i Visby inle

Prop. 1980/81:27

3

borde fattas förrän det behov av ytterligare mark, som var en förutsättning för omorganisationen, hade tillgodoselts saml alt P 18, A 7 och Gotlands luftvärnsbalaljon (Lv 2) t. v. skulle behålla nuvarande anläggningar och vara självständiga ulbildningsmyndigheler.

Regeringen uppdrog med anledning av riksdagens beslul i februari 1975 ät överbefälhavaren att genomföra den beslutade organisalionsändringen och komma in med förslag till ändringar i förbandens och militärkomman­dots delaljorganisation. Överbefälhavaren fick också i uppdrag att utreda konsekvenserna för Fårösunds samhälle om det mobiliserings- och för­valtningsansvar som låg på GK/KA 3 fördes över till MKG samt att närmare granska förutsättningarna för att dels föra över den operativa verksamhet som bedrevs vid GK till MKG, dels ge MKG ett ökal inflytan­de över utbildningen vid KA 3.

Överbefälhavaren lämnade i mars 1976 sitt förslag beträffande mililär-kommandols och arméförbandens i Visby delaljorganisation. Regeringen fastställde i juni 1977 den principorganisation för Gollands militärkomman­dostab som skulle ligga till grund för planeringen av den beslutade omor­ganisationen.

FFU lämnade i maj 1977 sitt slutbetänkande del 2: Armén och del av marinen (Ds Fö 1977: 3). 1 betänkandet behandlades på nytt försvarsmak-lens organisation på Gotland. Liksom i sitt tidigare betänkande (Ds Fö 1974: t) ansåg FFU att arméförbanden i Visby borde slås samman till ell arméregemenle och lokaliseras lill P I8:s nuvarande anläggningar på Vis­borgs slätt och all A 7/Lv 2:s nuvarande anläggningar borde avvecklas i samhand därmed. FFU ansåg att en förutsättning för lokaliseringen till en gemensam anläggning var all erforderlig tillgäng lill övningsmark för bl. a. pansarulbildning kunde säkerställas. Utredningen förordade emellertid att en sammanslagning av förbanden borde ske genom att t. v. behålla nuva­rande kaserner för all underlätta övergången lill den nya organisationen. 1 annat fall måste man enligt FFU undersöka om inte utbildningsorganisa­tionen i Visby borde minskas, l.ex. genom att pansarutbildningen förlades till fastlandet. Regeringen har i avvaktan på alt frågan om markförvärv kan lösas väntal med att föreslå en sammanslagning till ett arméregemenle.

I prop. 1977/78:65 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret behandlade riksdagen regeringens förslag med anledning av FFU:s betän­kande (FöU 1977/78: II, rskr 1977/78: 173). 1 propositionen framhölls att grundutbildningen i pansartjänst för förband som är avsedda för krigsor­ganisationen på Golland måsle bedrivas på ön. Resultatet skulle i annat fall bli krigsförband med otillräcklig utbildning. Jag ansåg alt det torde bli nödvändigt att finna en annan försvarssammansätlning på Golland, om markfrågan inte kan lösas tillfredsställande för P I8:s del.

I prop. 1978/79:5 om vissa markförvärv för armén m.m. behandlades bl.a. frågan om pansarövningsfäll för Visby garnison. Därvid angavs alt försvarets fastighetsnämnd sedan oktober  1971  hade utrett frågan om

Prop. 1980/81:27

4

möjligheterna att åstadkomma en förbättring av utbildningsbetingelserna för P I8:s förband. Av nämndens utredning framgick alt länsstyrelsen och kommunen på Gotland bestämt motsätter sig att ett pansarövningsfält anordnas inom något av de två områdena Martille och Homa, inom vilka behovet av ett pansarövningsfält skulle kunna tillgodoses på ett godtagbart sätt. Samtliga berörda organisationer och markägare m.fl. hade riktat kraftiga angrepp mol planerna att förlägga pansarövningsfältet till något av de två områdena.

Mot denna bakgrund anmälde jag att det inte var möjligt för mig alt lägga fram förslag om att anordna ett pansarövningsfäll som tillgodoser P I8:s behov saml alt det därför torde bli nödvändigt all i enlighet med vad jag anförde i prop. 1977/78:65 finna en annan försvarssammansätlning pä Gotland.

Regeringen uppdrog i juni 1978 åt överbefälhavaren att se över organisa­tionen m.m. för utbildning av slridsvagnsförband avsedda för Gotland. Därvid skulle bl.a. belysas möjligheterna till resp. konsekvenserna av att arméregementel i Visby inle bildas, att grundutbildningen av slridsvagns­förband på Gotland upphör, att repetitionsutbildningen av stridsvagnsför­band bedrivs pä Golland sä länge förbanden kvarstår i krigsorganisationen samt att nuvarande stridsvagnsverkslad i Visby reduceras.

Med anledning av prop. 1978/79:5 konstaterade försvarsutskottet i no­vember 1978 (FöU 1978/79:9, rskr 1978/79:56) att länsstyrelsen i Gotlands län och Gotlands kommun anser det möjligt att förbättra övningsförhällan-dena vid P 18 genom att utvidga Tofla skjutfält väster om Toftavägen och i samband härmed disponera om verksamheten inom fältet. Utskottet föror­dade därför alt beslutsunderlaget skulle breddas och att riksdagen skulle ge regeringen till känna att det enligl försvarsutskottets mening under utred­ningsarbetet inte bör uteslutas lösningar som innefattar åtgärder av del slag som angavs i mot. 1978/79: 13 till prop. 1978/79: 5. Utskottet syftade främst på en förbättring av övningsbetingelserna för Visby garnison genom utvidgning av Toftafältet väster om Toftavägen samt på möjligheten att disponera mark i skjutfällets närhet som inle ägs av staten. Del borde t. ex. undersökas om ägare av sådan mark är beredda alt ingå fleråriga avtal om upplåtelse av mark vid särskilda övningstillfällen.

Regeringen uppdrog ijanuari 1979 åt överbefälhavaren att vid fullgöran­det av utredningsuppdraget från juni 1978 beakta vad riksdagen som sin mening hade givit till känna i denna del.

Överbefälhavaren har i juni 1979 lämnat regeringen en samlad redogörel­se för sina utredningsuppdrag samt de överväganden och förslag till änd­ring av försvarsmaktens organisation m. m. pä Golland som följer därav.

Till protokollet i detla ärende bör fogas en redogörelse för försvarsmak­tens nuvarande organisation pä Gotland som bilaga 1 och en sammanfatt­ning av överbefälhavarens förslag lill ändring av denna som bilaga 2.

Yttranden över förslaget till omorganisation har avgells av chefen för

Prop. 1980/81:27

5

armén, chefen för marinen, chefen för flygvapnet, försvarets civilförvalt­ning, försvarets sjukvårdsstyrelse, foriifikationsförvaltningen. försvarets materielverk, mililärbefälhavaren för Östra militärområdet efler hörande av chefen för Gotlands mililärkommando, försvarets ralionaliseringsinsii­lul, länsstyrelsen i Gotlands län, länsarbetsnämnden i Gotlands län. Gol­lands kommun, försvarels personalnämnd. Tjänstemännens centralorgani­sations statstjänstemannasektion (TCO-S) och Svenska officersförbundet. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 3.

Regeringen uppdrog i september 1979 ät överbefälhavaren all i samråd med länsstyrelsen i Gotlands län och Gotlands kommun samt Lantbrukar­nas länsförbund på Gotland komma in med närmare förslag rörande bl. a. läge och omfattning av den mark som enligl överbefälhavaren skulle behö­va utnyttjas av försvarsmakten för den föreslagna omorganisationen. Överbefälhavaren har i januari 1980 redovisat uppdraget och därvid i huvudsak anslutit sig till ett av chefen för Gotlands militärkommando på uppdrag av chefen för armén framlagt förslag. Även chefen för armén har anslutit sig till förslaget. En sammanfattning av della bör fogas lill proto­kollet som bUaga 4.

Yttranden över förslaget till markdisposition har avgetts av fortifika­tionsförvaltningen, länsstyrelsen i Gollands län, Gotlands kommun och Lantbrukarnas länsförbund på Golland. En sammanfatlning av yttrandena bör fogas till protokollet som bUaga 5.

Försvarets fastighetsnämnd har på uppdrag av regeringen utrett försla­gel till utvidgning av övningsmarken på Golland. 1 skrivelse lill regeringen i maj 1980 har fastighelsnämnden redogjort för utredningen och lagt fram förslag. En sammanfattning av nämndens överväganden och förslag bör fogas lill protokollet som bilaga 6.

2    Föredraganden

Överbefälhavaren har i juni 1979 på regeringens uppdrag och med led­ning av riksdagens beslut (prop. 1977/78:65. FöU 1977/78: 

II. 

rskr 1977/ 78: 173) lämnal förslag till ändring av försvarsmaktens organisation m.m. pä Gotland samt ijanuari 1980 förslag lill markanskaffning pä Golland.

2.1 Försvarsmaktens organisation på Gotland

Jag behandlar inledningsvis frågan om organisation och uppgifter m. m. för Gollands kuslarlilleriförsvar med Gollands kuslartilleriregemenle (GK/ KA 3). Överbefälhavaren föreslår att GK/KA 3 även i fortsättningen skall vara mobiliseringsmyndighet och ha del förvaltningsansvar som hänger samman med denna uppgift. Erforderliga resurser för uppgifterna bör i 

ti    Riksdagen 1980/81. I saml. Nr27

Prop. 1980/81:27

6

huvudsak vara lokaliserade till Fårösund pä norra Golland. (Överbefälha­varen föreslär vidare vissa smärre ändringar i nuvarande organisation för GK/KA 3. Dessa innebär enligt överbefälhavaren bl.a. att antalet anställda vid GK/KA 3 bör vara ca 325. exkl. de anställda som behövs för grundut­bildningen av värnpliktiga i Fårösund. Överbefälhavarens förslag till orga­nisation av GK/KA 3 medför inte någon förändring av antalet anställda i Fårösund i förhållande till det nuvarande antalet.

Överbefälhavaren föreslår alt det även i fortsättningen skall finnas två mobiliseringsmyndigheler på ön. en för marinförbanden och en för armé­förbanden. Riksdagen har tidigare beslutat all Gotlands mililärkommando (MKG) skall vara mobiliserings- och förvaltningsmyndighet för arméför­banden på Gotland (prop. 1974: 135. FöU 1974: 34. rskr 1974: 392).

Överbefälhavarens förslag lill organisation och uppgifter m. m. för GK/ KA 3 saml förslaget all del även i fortsättningen skall finnas två mobilise­ringsmyndigheter pä Golland biträds av de remissinstanser som har ytlral sig över förslagen.

Jag biträder överbefälhavarens förslag i denna del. Del ankommer pä regeringen alt närmare fastställa dimensionering och delaljorganisation m.m. för GK/KA 3.

1 prop. 1978/79: 5 om vissa markförvärv för armén m. m. behandlade jag bl.a. ulbildningsbelingelserna för pansaiförbanden på Gotland. Jag an­mälde därvid att jag avsåg föreslå regeringen att överbefälhavaren skulle få i uppdrag att se över organisationen m. m. för utbildning av stridsvagnsför­band avsedda för Gotland och att komma in med härav föranledda förslag. Överbefälhavaren fick i september 1979 detla uppdrag.

1 sin redovisning av uppdraget föreslår överbefälhavaren en ändrad organisation av pansarbalaljonerna på Gotland lill mindre balaljonsenheler men lill ett något utökat antal, vilket skulle medföra minskade krav på utrymme inom övningsfälten. Han föreslår vidare all antalet värnpliktiga ur armén som grundulbildas på Golland skall minskas med ca 30 % lill ca 1000 för all minska belastningen på övningsfälten. I förslagen förutsätts dock all ytterligare mark kan disponeras för övningsverksamhel i anslut­ning lill Tofla skjulfält.

Överbefälhavarens förslag till ändrad organisation av pansarbataljon­erna på Golland biträds av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan. Förslagel om all minska värnpliktskontingenten ur armén på Golland med ca 30 % biträds av chefen för armén och försvarets rationaliseringsinstitut. Mililärbefälhavaren för Östra mililärområdel. chefen för Gollands mililär­kommando, länsstyrelsen i Gollands län, TCO-S och Svenska officersför-bundel delar inle överbefälhavarens uppfattning om minskningens storlek.

Enligl min mening måste ulbildningskonlingenlens storiek anpassas till rådande ulbildningsbelingelser så all utbildningen av förbanden på Got­land kan bedrivas under godtagbara former. Jag anser vidare alt del är olämpligt av bl.a. kostnadsskäl att fier värnpliktiga från fastlandet fullgör

Prop. 1980/81:27

7

sin tjänstgöring på Gotland än vad som är nödvändigt från utbildnings- och förbandsomsätlningssynpunkl. Grundulbildningskonlingenlen på Gotland bör därför i stort sett vara av den omfattning som överbefälhavaren har föreslagit. Enligt vad jag har inhämtat har antalet värnpliktiga ur armén som har grundulbildals de senasle åren på Golland i realiteten varil lägre än del antal som ligger till grund för överbefälhavarens överväganden. Den faktiska minskningen av antalet värnpliktiga blir därför något lägre än vad överbefälhavaren har redovisat. Del ankommer på regeringen, eller den regeringen utser, att närmare reglera det antal värnpliktiga som skall grundulbildas på Golland.

Jag gär nu över till frågan om att bilda ett arméregemente i Visby. Jag vill först erinra om alt riksdagen 1974 beslutade alt arméförbanden - Gotlands regemenle (P 18), Gotlands artilleriregemente (A 7) och Gollands luft­värnsbalaljon (Lv 2)- skulle vara självständiga ulbildningsmyndigheler (prop. 1974: 135, FöU 1974:34, rskr 1974:392). Riksdagens beslut innebar vidare all ställning till all slå samman arméförbanden i Visby till ett arméregemenle skulle las först när behovet av mark för en sådan omor­ganisation hade tillgodoselts.

Överbefälhavaren föreslår att arméförbanden slås samman till ett armé­regemenle och lokaliseras lill P I8:s nuvarande anläggningar. För den åldersklass som överbefälhavaren anser skall grundulbildas ur armén på Gotland - ca I 000 värnpliktiga - erfordras inte alt såväl P I8:s som A 7/Lv 2:s nuvarande etablissement behålls. Överbefälhavarens förslag i denna del biträds av flertalet remissinstanser. TCO-S och Svenska officersför-bundel föreslår emellertid att nuvarande organisation behälls.

Jag anser i likhet med överbefälhavaren alt förbanden bör slås samman till ett arméregemenle. Enligt min mening bör en sädan åtgärd underlätta arbetel med en fortsatt samordning inom försvarsmakten. Jag anser del vidare angelägel att ta lill vara de besparingar som blir möjliga genom en sådan åtgärd. Arméregementel bör enligt min mening organiseras utan att avvakta en eventuell avveckling av A 7/Lv 2:s etablissement. Tidpunkten för en sådan avveckling är bl.a. beroende pä när medel för erforderliga investeringar i P I8:s anläggningar kan ställas till förfogande. Jag är därför inle beredd att nu la ställning till genomförande av och lidpunkt för en sådan lokalisering.

Överbefälhavaren anser belräffande ledningsorganisationen i Visby att antalet militära myndigheter i Visby skall minska från nuvarande fyra (MKG, P 18, A 7 och Lv 2) till en myndighet som består av dels Gollands mililärkommandoslab med förvaltningsresurser för arméförbanden, dels del föreslagna arméregementel. Denna myndighet kommer därigenom att ha ansvar för arméförbandens grund- och repetilionsulbildning och mobili­sering saml ha erforderliga förvaltningsresurser för dessa uppgifler. Den kommer även att ha ansvaret för beredskap och operaliv ledning för samtliga stridskrafter på Gotland, dvs. de uppgifter som f.n. åvilar Gol­lands mililärkommando.

Prop. 1980/81:27

8

Överbefälhavarens förslag alt bilda en myndighet i Visby biträds av chefen för armén och försvarels rationaliseringsinstitut. Chefen för ma­rinen, militärbefälhavaren för Östra militärområdet, Gotlands militärkom­mando, länsstyrelsen och berörda personalorganisationer anser all armé­regementel bör organiseras frislående från militärkommandol.

Överbefälhavarens förslag lill principorganisalion för myndigheten i Vis­by innebär att antalet anställda, inom huvudsakligen stabs- och förvalt­ningsorganisationen, kommer all minska med ca 85 jämfört med del faktis­ka personallägel 1975. Genom att samlokalisera all utbildningsverksamhet m.m. till P I8:s anläggningar beräknar han att en ytterligare minskning med ca 20 anställda skall kunna bli möjlig på sikl.

Jag biträder överbefälhavarens förslag all det skall bildas en militär myndighet i Visby. Jag vill i delta sammanhang erinra om alt riksdagen tidigare har beslutat om att Gollands militärkommando skall vara mobili­seringsmyndighel för Gollands arméförband och ha erforderliga förvalt­ningsresurser för arméförbandens utbildning och mobilisering (prop. 1974: 135. FöU 1974: 34. rskr 1974: 392). Enligl min mening är del lämpligt att även inordna arméregementet i den nya myndigheten. En sådan sam­ordning medför all en myndighet kommer att ha del fulla och entydiga ansvarel för säväl utbildning som mobilisering av arméförbanden samt disponera erforderliga resurser för dessa uppgifter. Eftersom denna myn­dighet skall ha ansvarel för den operativa ledningen m. m. i fred och krig av samtliga förband inom Gotlands mililärkommando anserjag alt del skall ingå företrädare ur flera försvarsgrenar i myndigheten. Den bör tillhöra armén och ha samma lydnadsförhållanden som övriga lägre regionala myndigheter. Det ankommer på regeringen all närmare reglera de frägor rörande myndighetens dimensionering och organisation m. m. som aktuali­seras genom den förordade omorganisationen.

Överbefälhavaren har vidare lämnal förslag lill tidsplan för att genomfö­ra de angivna åtgärderna. Denna innebär att beslutade förändringar bör genomföras stegvis. Beträffande tidsplan för att genomföra organisations­förändringarna förordar jag all den nya myndighetens organisation införs successivt och i princip bör vara genomförd den I juli 1983. Tidsplan för övriga organisationsförändringar m. m. bör fastställas av regeringen.

Organisationsförändringarna kan i vissa fall komma att medföra problem för personalen vid de berörda myndigheterna. Jag förutsätter emellertid att dessa problem begränsas så längl det är möjligt. Vidare förutsätts all förändringarna genomförs i nära samarbete mellan de berörda myndighe­terna, statens arbetsmarknadsnämnd och försvarels personalnämnd saml att vederböriiga kontakter tas med berörda personalorganisationer. Per­sonalminskningarna bör genomföras i samhand med naturlig avgång och i förening med en effektiv omplaceringsverksamhet.

Prop. 1980/81:27

9

2.2 Markfrågor

Jag går nu över till att behandla de frågor som gäller disposition av övningsmark m. m.

Enligl överbefälhavaren är en absolut förutsättning för fortsall pansarut­bildning på Golland att ytterligare mark för övningsverksamhelen kan disponeras i anslutning till Tofta skjutfält. Om denna förutsättning inte uppfylls anser sig överbefälhavaren nödsakad att ompröva stridsvagnsut­bildningen pä Golland. Överbefälhavaren har redovisat sitl förslag till nödvändigt markutnyttjande. Förslagel skall belraklas som en principlös­ning av frågan om ytterligare övningsmark och avser utvidgning av Tofta skjulfäll väster om Toftavägen med områden om sammanlagt ca 600 ha. anordnande av tre lillfarlsstråk till skjutfället saml utnyttjande av ell femtonlal områden öster om Toftavägen för gruppering och förläggning av kompanienheter. Förslagel innebäratt den öppna terrängen på Tofta skjut-fäll kan avlastas till förmån för främst stridsvagnsutbildningen. Vid av­gränsningen av områdena har åkermarken och den befintliga fritidsbebyg­gelsen i största möjliga ulslräckning undanlagils. En strävan har också varit att läla områdenas gränser sammanfalla med ägogränserna. Överbe­fälhavaren framhåller all den föreslagna utökningen av övningsmarken inte är tillräcklig för att på ett godtagbart sätt medge grundulbildning av nuva­rande omfattning eller krigsförbandsövningar med nuvarande pansarbalal-jon. Med den föreslagna minskningen av antalet kompanier i pansarbatal­jonerna kan dock även en begränsad utvidgning av Tofla skjulfäll enligl förslagel bidra till att ge rimliga betingelser för utbildningen i pansarbatal­jon, även om möjligheterna alt genomföra tillämpningsmoment alltjämt blir små.

Jag delar överbefälhavarens uppfattning alt det är nödvändigt att förbätt­ra övningsförutsältningarna på Golland. om stridsvagnsutbildningen skall kunna fortsätta där. Jag förordar därför att mark tillförs Tofla skjulfäll väster om Toftavägen och att försvaret fillförsäkras nytljanderätl till mark för lillfarlsstråk och grupperingsplalser öster om vägen enligl överbefälha­varens förslag. Jag förutsätter därvid alt den närmare avgränsningen av områdena saml utformningen av nödvändiga bestämmelser för markens utnyttjande sker i nära samråd med berörda civila myndigheter saml mark­ägarna och deras organisationer. Flera av de föreslagna grupperingsplal-serna utnyttjas redan nu av förbanden. Jag utgår vidare från all Gotlands kommun vid sin forlsalta planering av markanvändningen lar hänsyn lill behovet av övningsmark så att framtida intressekonflikter i möjligaste mån förebyggs. Länsstyrelsen i Gollands län och Gollands kommun har i stort tillstyrkt överbefälhavarens förslag. Lantbrukarnas länsförbund på Gol­land har bl.a. framhållit del angelägna i att i möjligaste mån begränsa utvidgningen av Tofta skjutfält och all bäde åker och skog inom den föreslagna marken kan brukas av markägarna ocksä i fortsättningen.

Prop. 1980/81:27

10

1 fråga om formen för försvarsmaktens utnyttjande av marken anserjag i likhet med överbefälhavaren, fortifikationsförvaltningen och chefen för Gollands militärkommando att del från försvarets synpunkt vore avgjort lämpligast alt förvärva marken väster om Toftavägen med äganderätt. Härigenom skulle riskerna för framlida intressekonflikter mellan mark­ägarna och försvarsmakten undvikas. Möjligheterna för de enskilda mark­ägarna all på ett meningsfullt sätt bedriva jord- och skogsbruk inom öv­ningsmarken måste av naturliga skäl bli avsevärt begränsade. Med hänsyn lill vad länsstyrelsen, kommunen och lantbrukarnas länsförbund har anfört i sina yttranden i frågan anserjag emellertid i likhet med överbefälhavaren att nyttjanderätt till i vart fall huvuddelen av marken kan godtas om markägarna önskar del. Jag vill dock understryka alt övningsverksamhe­ten med stridsvagnar kan komma att förorsaka konflikter mellan försvaret och markägarna, eftersom skadorna på marken blir avsevärda. Övningarna måste nämligen bedrivas på ett säll som är godtagbart frän ulbildningssyn-punkt. Jag förordar därför alt försvaret till att börja med prövar att utnyttja marken väster om vägen med nyttjanderätt men att en utvärdering sker efter ca fem år av hur konstruktionen med en begränsad nyttjanderätt fungerar inom de områden där förslitningen på marken blir störst. Det bör ankomma på foriifikationsförvaltningen att i samråd med chefen för armén göra en sådan utvärdering och lägga fram det förslag som utvärderingen kan föranleda. Om olägenheterna för vissa markägare blir svåra, måste staten vara beredd all lösa in marken i dessa fall.

Fyra mindre områden om tillsammans ca 70 ha. varav tvä utgör enklaver inne i fältet och de två övriga är lokaliserade på ett sådant sätt att de måste kunna användas för övningsändamål utan inskränkningar, måste dock enligl min mening redan nu förvärvas med äganderätt. Inom del nordli­gaste av dessa områden finns f. n. två bostadsfasligheler som ligger intill Toftavägen. Liksom när det gäller andra bostadshus i enskild ägo. som ligger intill Toftavägen och inom gränsen för skjulfältet, kan ifrågavarande tvä bostadshus behällas och användas av ägarna om de själva önskar det, utan alt della inkräktar på övningsmöjligheterna. Ägarnas önskemål blir alltså helt avgörande. Även andra delar av marken väster om Toftavägen bör förvärvas med äganderätt, oin ägarna själva önskar sälja marken. 1 den utsträckning markförvärv kommer lill sländ äligger del försvaret att ingå­ende undersöka vilka möjligheter som finns alt erbjuda säljarna ersäll-ningsmark. Delta gäller särskilt de personer som driver jord- och skogs­bruk och som önskar fortsätta med denna verksamhet. Del ankommer pä lantbruksnämnden alt medverka i detla sammanhang. Likaså bör lämpligt belägen domänmark kunna komma i fråga som ersätiningsmark.

Den mark för lillfarlsstråk och grupperingsplalser öster om Toftavägen som anges i överbefälhavarens förslag kan ses som exempel på lämpliga områden för dessa ändamål. Detta gäller främst grupperingsplatserna. Del finns möjligheter alt välja sådana platser som bäst tillgodoser markägarnas

Prop. 1980/81:27

II

önskemål och eventuella krav från de myndigheter som har all bevaka naturvärds- och fornminnesinlressen. Del är inte heller nödvändigt all låsa fast rätlen att utnyttja varje särskilt område för en läng tidsperiod. Med hänsyn till detla och då skadorna och intrånget genom del militära utnytt­jandet kan förutsättas bli relativt begränsade anserjag att någon form av nyttjanderält är tillräcklig. Vissa grupperingsplatser bedöms behöva ut­nyttjas endast I 2 gånger per år. För utnyttjande av dessa platser anser jag att det bör vara tillräckligt att markägarnas tillstånd inhämtas vid varje särskilt tillfälle.

På den mark för lillfarlsstråk och grupperingsplalser som kommer alt användas för slridsvagnskörning kan skador uppkomma genom spårbild­ning m. m.. främst under höst och vår. Det ankommer givetvis på försvars-maklen att svara för nödvändiga reparations- och förslärkningsarbelen.

Jag vill allmänt understryka viklen av att de människor som för sin bosättning och utkomst är beroende av den akluella övningsmarken inte åsamkas mer intrång än vad som är oundgängligen nödvändigt och att de hålls skadeslösa för de inträng som är nödvändiga. Detaljerade föreskrifler om övningsmarkens utnyttjande måste därför utarbetas i nära samråd med berörda myndigheter, organisationer och markägare.

Länsstyrelsen i Gollands län har angett vissa frän naturskyddssynpunkl värdefulla områden inom den föreslagna övningsmarken som enligt läns­styrelsens uppfattning bör behandlas och värdas på samma sätt som mot­svarande känsliga områden inom skjutfället. Vidare anser länsstyrelsen alt en grundlig inventering av fornlämningar bör göras för att sådana lämning­ar skall kunna bevaras och i vissa fall flyttas bort. Även miljöskyddsfrågor bör enligt länsstyrelsen uppmärksammas och prövas ytterligare i samband med fastställandet av gränser för de föreslagna övningsområdena. Jag delar länsstyrelsens uppfattning i dessa frågor och anser del viktigt att länsstyrelsens synpunkter i möjligaste mån tillgodoses. Del kan dock inte undvikas att den ökade trafiken med bandfordon inom loflafältet kommer all förvärra den redan nu svåra förslitningen av mark och natur.

Jag anser i likhet med länsstyrelsen alt Irafiksäkerhelsfrågor måste ges stor vikt vid planeringen av de korsningspunkter med Toftavägen som lillfarlsslråken medför.

Viss påverkan på omgivningen, främst i form av buller, kan väntas genom den planerade övningsverksamhelen. Enligl överbefälhavarens för­slag skall skjutning med skarp ammunition inle ske inom den mark som enligt förslaget bör tillföras Tofta skjutfält annai än med artilleri, detla för att i möjligaste mån undvika skador på skogen. Artilleriskjulningarna liksom övningsverksamhelen i övrigl torde dock komma att medföra buller i sådan ulslräckning att den närmaste bostadsbebyggelsen kan komma alt bli störd i viss omfattning. Jag förutsätter att allvarliga ansträngningar görs för alt hålla bullret från övningarna på sä låg nivå att uppkommande störningar kan godtas av de kringboende. Bl. a. bör utbildningsanordningar

Prop. 1980/81:27

12

lokaliseras och övningsverksamhelen planeras på sådant sätt all störning­arna blir så små som möjligt. Inom den föreslagna övningsmarken finns ett antal permanent- och fritidsbostäder. Dessa kan även i fortsättningen utnyttjas av sina ägare, om de önskar det, dock med de inskränkningar som kravet på säkerhet vid skjutningarna medför. Om del inte blir möjligt alt bo kvar eller om ägarna själva önskar sälja sina fastigheter, måste försvaret vara berett alt lösa in dessa. Detsamma gäller för bostadsbebyg­gelsen omedelbart utanför övningsmarken. Gotlands kommun har krävt att eventuella bullerzoner förläggs inom militärt område. Jag anser att detta inle är möjligt, om den planerade utökade övningsverksamhelen skall kunna genomföras. Förhandlingar bör las upp med kommunen i syfle att säkerställa alt bullerkänslig bebyggelse inte tillåts sä nära gränsen för övningsmarken alt övningsverksamheten inle kan bedrivas på lillfredssläl­lande sätt. Vid förhandlingarna bör även tas upp den av kommunen aktua­liserade frågan om den framtida samhällsutbyggnaden söder om Visby.

Lantbrukarnas länsförbund har hävdat all en förbättring av övningsbe­tingelserna i första hand bör åstadkommas genom all omdisponera öv­ningsverksamhelen på Tofla skjulfäll. En sädan omdisposition. t.ex. ge­nom att flytta Blåhälls läger till annan plats, skulle enligt förbundets mening avsevärt förbättra övningsmöjlighelerna. Denna fråga har stude­rats närmare. Därvid har det kommil fram att varken en flyttning av lägret eller någon annan omdisposition inom det nuvarande skjutfältet skulle medföra någon förbättring av manöverulrymmet på fältet.

Länsstyrelsen har i sill yttrande anfört att vissa kompletterande utred­ningar bör genomföras innan någol beslut fattas om den föreslagna utvidg­ningen av övningsmarken. Styrelsen har pekat på förekomsten av fornläm­ningar, bullerproblem m.m. 1 likhet med fastighelsnämnden anserjag att de allmänna förhällandena inom del akluella området är väl kända genom tidigare utredningar. De frågor som länsstyrelsen har angett är av den arten all de bör beaktas i samband med att markutvidgningen genomförs. Som jag har anfört i del föregående måste genomförandet ske i nära samarbete mellan de militära myndigheterna, berörda civila myndigheter saml mark­ägarna och deras organisationer. Delta torde innebära en tillräcklig garanti för all samtliga frågor som hänger samman med övningsmarkens utvidg­ning kommer att utredas och prövas ingående. Jag vill i detla sammanhang ännu en gäng understryka vikten av att kommunen i den fortsatta plane­ringen av markanvändningen tar hänsyn till behovet av övningsmark så att framtida intressekonflikter undviks.

Jag bedömer att konsekvenserna från civil synpunkt av a» genomföra den föreslagna förbättringen av övningsbelingelserna blir små. 1 den mån markägare som är sysselsatta inom jord- och skogsbruket inte kommer alt kunna fortsätta sin verksamhet pä grund av övningarna måsle stora an­strängningar göras för alt hålla dem skadeslösa, bl. a. genom all de erbjuds annan mark för sin verksamhei. Om i något fall någon fast bosalt inom eller

Prop. 1980/81:27

13

   Gr

ä

ns f

ö

r Tofta skjutf

ä

lt      K%%%l    Markomr

å

de som f

ö

resl

ä

s f

ö

rv

ä

rvas med 

ä

gander

ä

n (G

= f

ö

rslagsvis utm

ä

rkt plats f

ö

r grupperingsomr

ä

de m. m.

------ 

   Gr

ä

ns f

ö

r omr

ä

den som bed

ö

ms m

ö

jliga att disponera endast med nyttjander

ä

tt

------ 

 Sydlig gr

ä

ns f

ö

r 

ö

vningar med stridsfordon

 ~ = F

ö

reslagen tillfart f

ö

r band- och hjulfordon. Varierande bredd 10

100 m

........... F

ö

reslagen tillfart f

ö

retr

ä

desvis f

ö

r hjulfordon

.

  F

ö

reslagen tillfart f

ö

r band-och terr

ä

ngfordon  Bredd 

«

10m. t2    Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 27

LiberKarlor, Stockholm 1980

Prop. 1980/81:27

14

i omedelbar anslutning till övningsmarken inte vill bo kvar kommer försva­ret, som jag nämnl i det föregående, att lösa in vederbörande fastighet. Likaså är försvaret berett att i samarbete med de kommunala myndigheter­na hjälpa till all skaffa ny bostad.

Av naturliga skäl är det omöjligt att beräkna koslnaderna för försvaret vid ett genomförande av förslagel. Kostnaderna för föreslagna markför­värv och för de köp som kan komma lill stånd genom all aktuell mark utbjuds till försäljning liksom för överenskomna engångsersättningar för nyttjanderälter får betalas av medel som står lill fortifikalionsförvallning-ens förfogande för markförvärv för armén. Övriga kostnader torde få läckas från vederbörande anslag för ledning och förbandsverksamhet.

Det förslag lill markanskaffning och övrigt markutnyttjande m.m. som jag har förordat framgår av följande karta (intagen på s. 13).

3   Hemställan

Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna vad jag har förordat om att bilda en militär myndighet i Visby av nuvarande fyra samt om tidpunkten när den nya organi­sationen på Gotland i princip skall vara genomförd,

2.

bemyndiga regeringen all vidta de övergångsålgärder och åtgär­der i övrigl som behövs för all omorganisationen skall kunna genomföras,

3.

medge att mark för förbättrade ulbildningsbelingelser för Visby garnison fär anskaffas med äganderätt resp. nyttjanderätt i enlig­het med vad jag har angett i del föregående.

4    Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1980/81:27

15

BUaga I Nuvarande organisation

1    Gotlands militärkommando (MKG) m. m.

Den nuvarande ledningsorganisationen pä Golland fastställdes genom beslul av 1964 ärs riksdag (prop. 1964: 109. SU 1964: 189. rskr 1964:362). Beslutet innebär bl. a. att Gotland utgör ett militärkommando (MKG). vars chef under mililärbefälhavaren för Östra militärområdet leder försvaret av militärkommandot. Han skall därvid bl.a. planlägga och leda samordning­en av markbevakning och markförsvar och annan operaliv verksamhet inom militärkommandol saml leda mobiliseringsförberedelser och mobili­sering vid mililärkommandots mobiliseringsmyndigheter, nämligen Got­lands regemenle, Gotlands artilleriregemente, Gotlands kustartilleriför­svar och de enheter ur Bråvalla flygflottilj som ingår i mililärkommandots krigsorganisation. Han skall vidare leda utbildningen inom de delar av försvarsmakten som är underställda honom, utom sädan utbildning som chefen för marinen leder, saml under mililärbefälhavaren för Östra militär­området leda underrättelse- och säkerhetstjänsten, upplysnings- och personalvårdsverksamheten saml den militära hälso- och sjukvården inom militärkommandol. Mililärkommandochefen lyder direki under chefen för armén i fråga om sådan verksamhei rörande utbildning, taktik, organisa­tion, utrustning och personal som denne leder.

Cheferna för Gotlands regemenle. Gollands artilleriregemente, Gollands luftvärnsbalaljon, Gotlands kustartilleriförsvar och Tingstäde kustradio-stalion, cheferna för mililärkommandots lygförvaltning. verkstadsför­valtning och inlendenturförvaltning, cheferna för krigsförband enligt be­stämmande av mililärbefälhavaren för Östra militärområdet saml krels-hemvärnscheferna är underställda chefen för Gollands mililärkommando. Chefen för Gotlands kuslarlilleriförsvar lyder dock inle under mililärkom­mandochefen i fråga om sådan verksamhet rörande utbildning, taktik, organisation, utrustning och personal som chefen för marinen leder. Che­fen för Bråvalla flygflottilj lyder under mililärkommandochefen i fräga om mobilisering av flottiljens enheter på Golland.

Till sill förfogande har mililärkommandochefen en stab, militärkomman-doslaben, bestående av en stabsavdelning, en planerings- och budgelenhel och fyra sektioner. Under mililärkommandochefen lyder vidare en förvalt­ningsorganisation bestående av militärkommandots tyg-, verkstads- och intendenturförvallningar saml en fortifikations- och byggnadsenhet. Till­sammans har mililärkommandostaben och förvaltningarna, som samtliga ligger i Visby, ca 225 anställda, varav ca 55 militära och civilmilitära tjänstemän.

Riksdagen (prop. 1974: 135, FöU 1974:34, rskr 1974: 392) har beslutat alt

Prop. 1980/81:27

16

del mobiliserings- och förvaltningsansvar som åvilar cheferna för arméför­banden i Visby skall föras över till chefen för Gotlands mililärkommando (C MKG).

Regeringen har i juni 1977 beslutat om en ny principorganisation för Gotlands militärkommandostab med förvaltningsenheter. Regeringen har vidare i december 1979 beslutat att en ny stabs- och förvallningsbyggnad skall uppföras för mililärkommandostaben m. m.

2  Gotlands regemente (P 18)

Gotlands regementes (P 18) kasern- och motorområde ligger på Visborgs slätt i södra delen av tätorten Visby, där regementet i direki anslutning till nämnda område disponerar ett övningsfält om ca 540 ha. Regementet disponerar för övningar även i viss utsträckning ca 640 ha närbelägen domänmark. Denna mark används även av övriga förband i Visby. 1 Tingsläde. 22 km nordost om Visby, har regementet ett övnings- och skjulfäll om I 080 ha. varav ca 800 ha mark som är användbar för övningar.

Vid P 18 grundulbildas årligen ca 600 värnpliktiga. Huvuddelen av dessa kommer frän fastlandet. Antalet helårsanslällda vid regementet är ca 350. varav ca 240 militära och civilmililära tjänstemän.

Byggnaderna vid P 18 är av skiftande ålder. Den äldsta byggdes under 1880-lalel. Den nyaste kasernen byggdes år 1946. En omfattande renove­ring av byggnadsbeståndet är planerad och delvis genomförd.

3   Gotlands artilleriregemente (A 7)

Gotlands artilleriregemente (A 7) disponerar lillsamrfians med Gollands luftvärnsbataljon ett kasernområde och närövningsfält om 100 ha i anslut­ning lill Visby tätbebyggelse saml, tillsammans med övriga förband i Visby, Tofta skjulfäll.

Vid A 7 grundulbildas åriigen ca 300 värnpliktiga. Liksom vid P 18 kommer huvuddelen från fastlandet. Antalet helårsanslällda uppgår lill ca 215, varav ca 110 militära och civilmililära tjänstemän.

Huvuddelen av byggnaderna är uppförda under åren 1902-1910. En omfatiande renovering av byggnadsbeståndet är förutsatt i generalplanen.

4  Gotlands luftvärnsbataljon (Lv 2)

Gotlands luftvärnsbalaljon (Lv 2) är samlokaliserad med A 7 i Visby. Lv 2:s grundulbildningskonlingent är emellertid f. n. förlagd till P 18.

Vid Lv 2 grundulbildas åriigen ca 230 värnpliktiga. Flertalet av dem kommer frän fastlandet. Av dessa utnyttjas en del inle för MKG:s krigsor­ganisation. Antalet helårsanslällda uppgår till ca 50, varav huvuddelen är militära tjänstemän.

Prop. 1980/81:27

17

5  Gotlands kustartilleriförsvar med Gotlands kustartilleriregemente (GK/

KA 3)

Gotlands kustartilleriförsvar med Gotlands kustartilleriregemente (GK/ KA 3) ligger i Fårösund på norra Golland och disponerar ett kasernområde med anslutet närövningsfält om ca 110 ha. Förbandet disponerar vidare ett övnings- och skjulfäll ca 5 km från kasernområdel.

Grundulbildningskonlingenlen vid KA 3 omfattar årligen 350-400 värn­pliktiga, vilka till huvuddelen kommer från fastlandet. Flertalet utbildas för MKG:s krigsorganisation. Antalet anställda vid GK/KA 3 uppgår lill unge­fär 370, varav ca 130 militära tjänstemän.

Huvuddelen av byggnaderna är uppförda åren 1939-1944. De tvä kaser­nerna saml malinrältningen är tämligen nyrenoverade. Byggnadsbeståndet är som helhet i förhållandevis gott skick. Ell utbildningsläger i form av s. k. ytterföHäggning disponeras 5 km från förbandet.

6   Bråvalla flygflottiljs detachement på Gotland (F 13 G)

Frän Visby administreras även Bråvalla flygflottiljs detachement pä Gotland (F 13 G). Arbetsplatser för viss personal finns också pä andra platser inom länet. Detachemenlets fredstida uppgifter innefattar verksam­het för incidentberedskapen vid stridsledningsförbanden på Gotland, mo-biliseringstjänsl för och ulbildning av stridslednings- och luftbevaknings-förband för krigsorganisationen saml grundulbildning av värnpliktiga (ca 60 årligen) och frivillig personal. Antalet anställda är ca 60. varav 18 militära tjänstemän. De värnpliktiga förläggs och utspisas vid andra för­band på ön.

7   Tofta skjutfält m. m.

Regementena P 18. A 7 och Lv 2 disponerar tillsammans ett ca 2 300 ha stort skjulfält vid Tofta omkring 10 km sydväst om Visby. Fältet förvaltas av A 7.

Övningsfältet i anslutning till P I8:s kasern- och molorområde är sä trängt att i fråga om slridsvagnsulbildning endast enskild utbildning och utbildning upp till pluton kan genomföras där. För all fältmässig ulbildning i kompani och bataljon är förbandet hänvisat lill Tingslädefällel och Tofta skjutfält. Med visst avkall på fältmässigheten kan man på Tingslädefällel öva i pluton och kompani och på Tofta skjulfält i kompani och reducerad bataljon.

Prop. 1980/81:27

18

Bi/aga 2

Sammanfattning av överbefälhavarens överväganden och förslag om försvarsmaktens organisation på Gotland

1 del följande sammanfattas överbefälhavarens överväganden och för­slag till ändring av försvarsmaktens organisation på Golland. Inledningsvis behandlas hans förslag lill organisation och uppgifler m. m. för Gotlands kuslarlilleriförsvar med Gollands kustartilleriregemente (GK/KA3). Frä­gan om nödvändigt markutnyttjande behandlas i bil, 4.

Överbefälhavaren har utgått frän den organisation av Gotlands mililär­kommando (MKG) med stab och förvaltningsenheter som har fastställts i regeringens beslut om principorganisalion i juni 1977, Överbefälhavaren har vidare ulgält från alt nuvarande organisation och lydnadsförhållanden för Bråvalla flygflottiljs detachement på Gotland (F 13 G) skall bestå.

Överbefälhavaren har värderat tre principiellt skilda alternativ till en ny organisation av MKG med stab och förvaltningsenheter saml GK/KA3,

Det första alternativet innebär att största möjliga grad av samordning och samverkan eftersträvas mellan förvaltningsenheterna i Visby och mot­svarande enheter i Fårösund, Beträifande verkstadsfunktionen förutsätts alt såväl arméverkstaden i Visby som marinvarvet i Fårösund behålls. Samverkande funktioner samlokaliseras därvid i största möjliga utsträck­ning. Delta innebär i princip att ledningsfunktionerna och deras direkta stödfunktioner samlokaliseras lill Visby medan rena verkslällighetsfunk-lioner behåller sin nuvarande lokalisering till Fårösund,

Utredningen visar att delta alternativ medför ati ca 50 tjänster mäste flyttas från Fårösund till Visby, Alternalivel medför även vissa möjligheter till personalbesparingar på lång sikl.

Alternativet innebär att övergången från freds- lill krigsorganisation för de marina förbanden försvåras jämfört med vad som gäller för nuvarande organisation. Delta är en nackdel. För Fårösunds samhälle blir konsekven­serna negativa från sysselsättningssynpunkt.

Det andra alternativ som överbefälhavaren har studerat innebär all samma struktur tillämpas som i det första men att bortfallet av arbetstillfäl­len i Fårösund ersätts genom en omlokalisering lill Fårösund av andra enheter inom försvarsmakten på Gotland. Utredningen har därvid granskat dels möjlighelen att omlokalisera förrådsverksamhel från Tingstäde. Bro och Roma till Fårösund, dels möjlighelen att lill Fårösund lokalisera MKG:s stab m.m. Överbefälhavaren framhåller dock all en flyllning av förrådsverksamheten inte är tillräcklig för att helt ersätta föriorade arbets­tillfällen i Fårösund.

En flyttning av MKG:s stab m. m. till Fårösund skulle enligt överbefäl­havaren innebära alt ca 125 personer omlokaliseras från Visby till Fårö­sund. Detla innebär stora nackdelar för ledningen av enheterna i Visbyom-

Prop. 1980/81:27

19

rädet, samverkan med de civila myndigheterna inom totalförsvaret samt ledningen vid mobilisering.

Alternativet skulle sannolikt också medföra ökade kostnader för resor m.m. Överbefälhavaren anser all det knappast är troligt alt någol större anlal tjänstemän skulle vara villiga att flytta från berörda orter lill Fårö­sund.

Det Iredje alternalivel är i huvudsak baseral pä ändrade lydnadsförhål­landen, varvid ett oförändrat antal försvarsanslällda i Fårösund förutsälls. Överbefälhavaren har överväg! olika lösningar beträffande ledning och samordning av enheterna för underhållstjänsl i Fårösund. En tänkbar organisationsstruktur har därvid befunnits vara en sådan som även i fort­sättningen medför en samordnad ledning av samtliga underhållsresurser i Fårösund. Organisationsformen medger en smidig övergång frän freds- till krigsorganisation.

Det finns i dag en god överensstämmelse mellan freds- och krigsorgani­sationen. Kraven pä hög insatsberedskap och snabb och smidig övergång lill krigsorganisationen tillgodoses. Nuvarande mobiliseringsorganisation omfattar två mobiliseringsmyndigheler efler genomförd omorganisation av MKG stab och arméförbanden i Visby.

Förbandsproduklionen vid GK/KA 3 leds direkt av chefen för marinen. Chefen för marinen kan därvid dels direki styra genomförandet av grund­utbildningen för MKG:s krigsförband i den utsträckning som behövs, dels styra den till GK/KA 3 centraliserade ulbildning som kräver samordning med andra myndigheter inom marinen.

Samtliga redovisade alternativ innebär emellertid nackdelar för genom­förandel av utbildningen i Fårösund genom att ansvarsförhållandena för utbildning, understödsfunktioner och förberedelsei för krig delas mellan MKG och KA 3. Detla innebär all del för kustartilleriet så viktiga samban-del mellan krigsplanläggning, utbildning, mobiliseringsförberedelser och förvaltning bryts. Övergången från fred till krig kan inte heller ske lika smidigt som i nuvarande organisation.

Med hänsyn till sysselsättningen torde del endast vara möjligt all ge­nomföra del iredje alternativet. Delta alternativ innebär emellertid ytterst små möjligheter all åstadkomma en mindre kostnadskrävande fredsorgani-salion för MKG,

Överbefälhavaren anser att det från operativ synpunkt vore fördelaktigt om MKG hade del fulla ansvaret för all verksamhet på Golland även i fred. Överbefälhavaren bedömer att del i och för sig är möjligt alt föra över mobiliserings- och förvaltningsansvaret från GK/KA 3 till MKG, Enligl överbefälhavaren är det vidare möjligt alt öka MKG:s inflytande över utbildningen vid KA 3 samt att föra över vissa uppgifler av krigsförbere-delsekaraktär från GK/KA 3 till MKG, Överbefälhavaren anser emellertid att nackdelarna är så många att han föreslår att omorganisationen inte genomförs, GK/KA 3 bör kvarstå som mobiliseringsmyndighet och ha det

Prop. 1980/81:27

20

förvaltningsansvar som hänger samman med della saml erforderliga re­surser i huvudsak lokaliserade till Fårösund,

Överbefälhavarens förslag innebär att GK/KA 3 organiseras under en chef på en stab, en malerielenhel, en forlifikationsenhet, en verkstadsen-hel. en hälso- och sjukvårdsenhet, en kameralenhet, en spärrbalaljon och ell kasernbatleri. Förslaget innebär vissa detaljförändringar i förhållande till nuvarande organisation.

Överbefälhavarens förslag innebär all antalet tjänster vid GK/KA 3 bör vara ca 323 - varav ca 85 militära och civilmilitära - utöver det anlal som tjänstgör vid batterier och minutläggningsdivision i spärrbataljonen. För­slaget innebär en minskning med tio tjänster jämfört med nuvarande orga­nisation. Antalet anställda vid GK/KA 3 är emellertid lägre än antalet tjänster. Överbefälhavarens förslag innebär därför ingen förändring av sysselsättningen i Fårösund i förhållande till det nuvarande läget.

Överbefälhavarens överväganden och förslag beträffande inriktning och omfattning av arméns grundutbildning i Visbyområdet inkluderande bl.a. stridsvagnsutbildningen på Gotland saml frågan om MKG:s stab m. m. och arméförbandens organisation framgår av följande sammanfattning.

Grundutbildningen vid Gotlands regemenle (P 18) syftar bl.a. lill att pansariörbanden efter genomförd utbildning skall kunna uppträda i batal­jon. Målen för utbildningen fastställs mot bakgrund av operativa krav. På Gotland tillkommer särskilda beredskapskrav.

Överbefälhavarens uppfattning är att de nu disponibla markområdena pä Gotland är för små i tvä avseenden. Dels kan de nuvarande krigsförban­den främst pansarbataljonerna inte erbjudas tillräckligt manöver- och grupperingsuirymme, dels medför utbildningens art och den värnpliktiga åldersklassens storlek vid främst pansarlrupperna att trängseln och slitaget på fälten under grundutbildningen blir för stor. Utbildningen blir därige­nom lidande.

För alt en utbildning av nuvarande omfattning skall kunna genomföras krävs att nuvarande övningsområden utökas med Martille- eller Homaom-rädet. Om en sädan ökning inte kommer till stånd, ulan övningsområdena utökas bara med området väster om väg 140 jämte stråk och grupperings­platser, krävs särskilda åtgärder.

Chefen för armén har föreslagit en förändrad organisation av pansarba­taljonerna, vilket medför minskade krav på utrymme inom övningsfälten. Överbefälhavaren biträder chefens för armén förslag i detla avseende.

När det gäller åtgärder i övrigl för alt minska belastningen på övnings-och skjutfällen har chefen för armén angett tvä alternativ.

Enligt det ena alternativet skulle grundutbildningen av slridsvagnsför­band föriäggas till fastlandet. Om hela eller delar av grundutbildningen av slridsvagnsförband förs över lill fastlandet, förändras förutsättningarna för rekrytering, utbildning i form av samverkansövningar, underlag för verk­stads- och andra underhållsfunktioner och själva grundutbildningskapaci­teten.

Prop. 1980/81:27

21

Chefen för armén anser all en överföring av slridsvagnsulbildningen till fastlandet bl, a, får till följd alt den krigsplacerade personalens förmåga all leda och använda stridsfordon successivt minskar samt att förmågan att uppträda i samövade förband minskar genom all tillfällena till samverkan reduceras starkt,

Enligl det andra alternativet skulle åldersklassen av värnpliktiga ur armén på Golland minskas med ca 30%, Chefen för armén förordar del senare alternativet.

Överbefälhavaren anser alt ingendera av arméchefens förslag är helt lämpligt. Stridsvagnsutbildning på fastlandet medför bl, a, tidigare angivna operativa nackdelar och bör därför i det längsta undvikas. En reducering av åldersklassen med ca 30 % innebär att krigsorganisationen på Golland inte kan omsättas enligt samma normer som pä fastlandet. För detta behövs en större åldersklass. En minskning av åldersklassens storiek pä Golland och en av övningsskäl förändrad inpassning under årel av utbild­ningen som innebär att huvuddelen av arméns förband rycker ut under våren ger negativa konsekvenser från beredskapssynpunkt.

Överbefälhavaren har därför övervägt två andra alternativ lill lösning, som från ulbildningssynpunkt, krigsorganisalorisk synpunkt och bered-skapssynpunkl sammantaget medförde minsta nackdelarna. Båda alterna­tiven utgår från att stridsvagnsutbildningen behälls på Golland. En förut­sättning härför är emellertid att övningsmark tillförs i eribrderlig omfall­ning.

Del ena av överbefälhavarens alternativ förutsätter all åldersklassen av värnpliktiga i Visby minskas med ca 15%. Ell kompani ur pansarlrupperna utbildas till skillnad mot åldersklassen i övrigt med utryckning under sommaren. Krigsorganisationens krav kan därigenom tillgodoses efler samma normer som för fältförband i övrigt. Kraven på insatsberedskap i normalt fredslillstånd kan upprätthållas årel runt. Vidare minskar belast­ningen på övnings- och skjutfällen genom den tidsmässiga förskjutningen i förhållande lill vad som nu gäller.

Utbildningsmålen för en reducerad pansarbataljon bedöms emellertid inle helt kunna nås. Kompaniet kommer inte att kunna samöva inom pansarbalaljon. Vidare uppstår betydande skador pä övnings- och skjutfäl­len då slridsfordonsulbildningen genomförs sommarlid.

Det andra alternativ som överbefälhavaren redovisar förutsätter all ål­dersklassen av värnpliktiga i Visby minskas med ca 30%. Luflvärnsulbild-ningen genomförs härvid med utryckning under sommaren. Kraven pä insalsberedskap i normall fredslillstånd kan upprätthållas året runt. Belast­ningen pä övnings- och skjutfällen minskar något mer än i föregående alternativ. Utbildningsmålen för en reducerad pansarbataljon bedöms kun­na nås. Enligt överbefälhavaren minskar de årliga kostnaderna i förhällan­de till det tidigare ulbildningsalternaiivel med 3-4 milj. kr.

1 detta alternativ kan luftvärnsförbanden inte samöva med pansar- och

Prop. 1980/81:27

22

arlilleriförbanden i samma utsträckning som i del förra alternalivel. Kvali­teten hos fällförbandens organisalionsslyrka och del av mobiliseringsre­serven behålls på nuvarande nivå. Personalreservens medelålder ökar.

Del torde från krigsorganisations-, beredskaps- och förbandsproduk­tionssynpunkt vara minst olägligt om luflvärnsutbildningskonlingenten förläggs så att utryckning sker sommartid.

Överbefälhavaren förordar del senare alternativet, dvs. en nedskärning av arméns grundulbildningskonlingent i Visby med 30% och en förlägg­ning av luftvärnskonlingenten på det sätt som har angetts tidigare.

Överbefälhavaren anser alt de förband som ingår i krigsorganisationen på Gotland i största möjliga utsträckning bör utbildas på Golland. Slrids-vagnskompanierna ulgör mycket vikliga komponenter i pansarbalaljon­erna. Frän operaliv synpunkt skulle del vara synnerligen olyckligt om stridsvagnsutbildningen måste förläggas till fastlandet.

Överbefälhavaren föreslår sålunda all pansarbalaljonernas krigsorgani­sation förändras saml all arméns ulbildningskonlingenl minskas till en samtidigt tjänstgörande styrka ur armén som uppgår till ca 70% av nuva­rande styrka. Förslagel innebär vidare att en utvidgning av Tofta skjutfält m. m. genomförs på del säll som överbefälhavaren har angett.

Om dessa förutsättningar inte uppfylls, anser sig överbefälhavaren tvungen att ompröva sitt ställningstagande.

Överbefälhavaren anser alt det endast är Martille- eller Homaområdel som till fullo tillgodoser kravet på övningsfält för pansarförbanden på Gotland. Om en utökning enligt dessa alternativ inte kommer lill stånd. anser överbefälhavaren att en utvidgning av Tofta skjulfäll väster om väg 140 i kombination med att ell femtontal grupperings/förläggningsplatser för kompanienheter i skjutfällets närhet saml tre stråk för pansaiförband m.m. från P I8:s område lill Tofla skjutfält under alla omständigheter förbättrar övningsbetingelserna på det trånga skjutfältet.

Överbefälhavarens förslag alt bilda ell arméregemenle på Visborgs slätt saml hans förslag till organisation m.m. för MKG med stab och förvalt­ningar och arméregementet innebär följande.

För den åldersklass som enligt överbefälhavaren bör grundulbildas på Gotland behövs inte både P I8:s, Gotlands artilleriregementes (A 7) och Gotlands luftvärnsbataljons (Lv 2) nuvarande anläggningar. Minst en an­läggning blir underutnylljad. På längre sikl kommer enligt överbefälha­varen investeringsbehoven för två anläggningar att nå samma omfattning som för ett sammanslaget regemenle utan alt motsvarande personalbespa­ring kan uppnås.

Överbefälhavaren anser alt P 18, A 7 och Lv 2 bör slås samman till ett utbildningsregemenle som bör lokaliseras till Visborgs slätt. Genom all ett förband skapas och enheterna samlokaliseras förbättras bl.a. förutsätt­ningarna för all de begränsade övnings- och skjutfällen kommer alt utnytt­jas på det säll som är mesl rationellt. Vad beträffar ledningsorganisationen

Prop. 1980/81:27

23

har överbefälhavaren övervägt två skilda alternativ för ledning av det sammanslagna förbandet. Han föreslår i båda alternativen alt GK/KA 3 även i fortsättningen skall vara mobiliseringsmyndighet för marina förband och ha de förvaltningsresurser som behövs för detla. Vidare föreslår han alt MKG skall vara mobiliseringsmyndighet för arméförbanden.

Enligl det första alternativet bildas en gemensam myndighet av MKG med stab och förvaltningsenheter och det nya arméregementet.

För förslagel att bilda en myndighet lalar bl.a. alt MKG lill följd av riksdagsbeslutet (prop. 1974:135, FöU 1974:34, rskr 1974:392) kommer alt disponera förvaltningsresurser som lill största delen kommer att vara inriktade mot stöd av arméförbanden. Denna myndighet får dä det fulla ansvarel för arméförbandens grundutbildning, repetilionsulbildning och mobilisering samt disponerar alla produktionsresurser som behövs för detta.

Enligt del andra alternativ som överbefälhavaren har redovisat bildas två myndigheter, varvid MKG med stab och förvaltningsenheter utgör den ena myndigheten och arméregementel den andra.

Regementschefen kommer, lill skillnad från vad som gäller på fastlan­det, inte all underställas militärbefälhavaren, utan i stället vara underställd MKG.

För ett tvåmyndighetsalternativ talar främst att MKG jämfört med del förra alternativet bedöms bli mindre bundet av ärenden som samman­hänger med arméregemenlels utbildningsverksamhet, varför de regionala och operativa uppgifterna blir mer framträdande i detta alternativ. Vidare ökar möjligheterna att i fredsorganisationen på Gotland placera personal som är avsedd för kvalificerade befallningar i krigsorganisationen. Detta är gynnsamt från beredskapssynpunkl.

Överbefälhavaren har beräknat möjligheterna till personalbesparingar för de bägge alternativen. I förhållande lill personalläget år 1975 vid MKG och arméförbanden innebär förslaget all bilda en myndighet att antalet anställda kan minskas med ca 85. Förslaget alt bilda två myndigheter möjliggör en besparing om ca 79 anställda. 1 bägge alternativen beräknar överbefälhavaren all antalet anställda på sikl kan minskas med ytterligare ca 20 när det gäller bl.a. maskinpersonal, lokalvårdspersonal och ekono­mipersonal.

Överbefälhavaren förordar att det i Visby bildas en myndighet som beslår av MKG med stab och förvaltningsenheter saml det nybildade arméregementel. Myndigheten kommer alt disponera erforderliga resurser för förbandsproduktion och får ett entydigt ansvar för arméförbandens grundutbildning, repetilionsulbildning och mobilisering. Överbefälhava­rens förslag lill principorganisalion för myndigheten innebär alt det under en chef skall finnas stab, arméregemenle, planeringsenhel, verksladsen-hel, malerielenhel, fortifikations- och byggnadsenhel, kameralenhet saml hälso- och sjukvårdsenhet.

Prop. 1980/81:27

24

Antalet tjänster i myndigheten bör enligt överbefälhavaren uppgå lill ca 350, varav ca 130 militära och civilmililära tjänster utöver de militära tjänsterna vid grundulbildningsbataljonerna.

Överbefälhavaren anser alt en chef skall leda verksamheten på Golland i krig och fred. GK/KA 3 skall därför vara underställd myndigheten i Visby. Företrädare från olika försvarsgrenar skall ingå i MKG:s stab. Chefen för myndigheten bör enligl överbefälhavaren även i framtiden tillhöra genera-lilelet eller amiralitetet.

Överbefälhavaren har granskat nuvarande lydnadsförhållanden från så­väl operativ synpunkt som från förbandsproduktionsledningssynpunkt.

Överbefälhavaren delar försvarsmaktens ledningsutrednings uppfattning all del lydnadsförhållande som råder mellan MKG och chefen för armén skall upphöra. Utbildningsansvaret m.m. för arméförbanden på Golland bör föras över till mililärbefälhavaren för Östra militärområdet i likhet med vad som gäller för övriga arméförband inom Östra militärområdet.

Överbefälhavaren har även granskat programlillhörighelen för MKG och del föreslagna förbandet i Visby garnison. Han har därvid funnit all del med hänsyn till den föreslagna organisationsstrukturen med en myn­dighet i Visby är lämpligast att föra över MKG med stab och förvaltnings­enheter från huvudprogram 4 Operativ ledning m. m. till huvudprogram I Arméförband.

En förändring av försvarsmaktens organisation i enlighet med förslagel kommer framför allt vad gäller Visby garnison att kräva investeringar. Överbefälhavaren framhåller alt dessa investeringar från besparingssyn­punkt bör göras så tidigt som möjligt.

Överbefälhavaren anser vidare att omorganisationen måste genomföras i flera steg på grund av att det lar tid att genomföra erforderliga investering­ar och de personalförändringar som blir följden av omorganisationen.

Prop. 1980/81:27

25

Bilaga 3 Remissyttrandena över förslaget till ny organisation på Gotland

De förslag som överbefälhavaren har lagt fram om ändring m.m. av försvarsmaktens organisation på Gotland biträds i slorl av remissinstan­serna vad avser antalet mobiliseringsmyndigheler, organisationen av Gol­lands kuslarlilleriförsvar med Gollands kustartilleriregemente (GK/KA 3). behovet av stridsvagnsutbildning på ön saml bildandet av ett armérege­mente i Visby. Skilda uppfattningar föreligger bl.a. vad gäller förutsätt­ningarna all bedriva stridsvagnsutbildning på ön. ledningen av och lyd­nadsförhållandena samt programlillhörighelen för arméregementet i Vis­by. Dessutom föreligger bland remissinstanserna olika uppfattningar om hur omorganisationen på Golland skall genomföras.

Överbefälhavarens förslag beträffande organisation och uppgifter för GK/KA 3 i Fårösund saml förslagel att GK/KA 3 skall vara underställt Gotlands militärkommando men lyda under chefen för marinen i fråga om förbandsproduklion biträds av samtliga remissinstanser. Försvarets ra-tionaliseringsinstitul har förståelse för alt sysselsättningen i Fårösund måste upprätthållas. Detla fär dock enligt institutets mening inle medföra all försvarsorganisationen pä norra Golland undantas från de rationalise­rings- och koslnadsminskande åtgärder i övrigt som är nödvändiga för alt reducera fredsorganisationens kostnader.

Förslaget alt minska grundulbildningskonlingenlen av värnpliktiga ur armén pä Golland med ca 30 % för att skapa erforderliga förutsättningar för att behålla stridsvagnsutbildningen tillstyrks inte av mUitärhefälha-varenjör Östra militärområdet. Gotlands mililärkommando. länsstyrelsen i Gotlands län. TCO-S och Svenska offlcer.sförbiindet. Militärbefälhavaren kan av beredskapsskäl inle förorda denna minskning. Länsstyrelsen fram­håller bl.a. alt en sådan minskning av antalet värnpliktiga rimligtvis borde avspegla sig i ett lägre personalbehov. Liknande synpunkter framförs av de nyss nämnda personalorganisationerna. Enligl TCO-S" uppfattning bör åldersklassen av värnpliktiga inte minskas med 30%.

Överbefälhavarens förslag all slå samman arméförbanden Gotlands re­gemenle (P 18), Gollands artilleriregemente (A 7) och Gollands luftvärns­balaljon (Lv 2) till ett arméregemente biträds av samtliga remissinstanser utom TCO-S och Svenska officersförbundel. TCO-S framhåller alt de rationaliseringsvinster som kan erhållas genom bildandet av ell armérege­mente är marginella samt att dessa vinster sannolikt kommer att göras på bekostnad av bl. a. en försämrad arbetsmiljö.

Förslaget att slå samman Gollands mililärkommando med del föreslagna arméregementel till en gemensam myndighet i Visby biträds av chefen för armén och försvarets rationaliseringsinstitut. Chefen för marinen, militär-befälhavaren för Östra militärområdet. Gotlands militärkommando, läns-

Prop. 1980/81:27

26

styrelsen saml berörda personalorganisationer anser att arméregementel bör organiseras frislående från militärkommandol. Som motiv för detta anförs bl. a. alt de förhållandevis små kostnadsbesparingar som nås genom en sammanslagning av de två myndigheterna med staber inte motiverar en övergång till en organisation som anses mindre ändamålsenlig. Länsstyrel­sen anser det angeläget att tvämyndighelsalternaiivel väljs, bl.a, för att trygga nuvarande omfattning och kvalitet på samarbetet mellan militära myndigheter och totalförsvaret i övrigl.

Överbefälhavaren föreslär alt Gotlands militärkommandos lydnadsför­hållanden ändras så alt kommandot får samma ställning under mililärbefäl­havaren för Östra militärområdet i fråga om verksamhet inom huvudpro­gram I Arméförband som övriga lägre regionala myndigheter inom militär­området. Denna uppfattning delas inle av Gotlands militärkommando. som anser att övervägande skäl talar för att militärkommandot, även om ett arméregemenle inrättas, liksom nu skall lyda direkt under chefen för armén. Liknande uppfattning framförs av Svenska ofjicersförbundet.

Förslaget att föra över Gotlands militärkommando med stab och förvalt­ningar till huvudprogram I Arméförband tillstyrks av försvarets rationali­seringsinstitut. Chefen för armén tillstyrker förslagel under förulsätlning att en lösning med en myndighet väljs. Om en ivåmyndighetslösning väljs, förordar han alt militärkommandol med stab skall tillhöra huvudprogram 4 Operativ ledning m. m. och att förvaltningsenheterna skall tillhöra huvud­program I. MUitärbefälhavaren för Östra inUitärområdet och Gotlands militärkommando anser alt miltärkommandot m. m. liksom i dag bör tillhö­ra huvudprogram 4. Militärkommandol framhåller vidare all ytterligare studier bör genomföras innan programtillhörigheten bestäms.

Enligl chefen för armén blir investerings- och islåndsätlningskostna-derna slörre vid en fortsatt delad lokalisering av myndigheterna i Visby än vid en samlokalisering. Försvarels rationaliseringsinstitut anser däremot alt de redovisade ekonomiska beräkningarna bör betraktas som myckel överslagsmässiga. Enligl institutets mening bör därtor lönsamhelsberäk-ningen bearbetas och analyseras ytteriigare.

Den tidsplan för alt stegvis genomföra omorganisationen som överbefäl­havaren har föreslagit godtas i stort av huvuddelen av de remissinstanser som har ytlral sig i frågan. Försvarets personalnämiid bedömer att överbe­fälhavarens synpunkter på genomförandel är tidsmässigt lämpliga.

Försvarets ralionaliseringsinstitiil framhåller att det är angeläget att lokaliseringen lill Visborgs slätt sker sä att efter hand gjorda investeringar kan utnyttjas i syfte att balansera de härav föranledda hyreshöjningarna med personalminskningar. Institutet pekar vidare på all möjligheterna alt minska årskostnaderna till slor del beror på när A 7:s och Lv 2:s gemen­samma anläggningar kan avvecklas när det gäller servicefunktioner för den åldersklass av värnpliktiga m. m. som är förlagd dit.

Militärbefälhavaren jör Östra  mililärområdel  och  Gotlands  inililär-

Prop. 1980/81:27

27

kommmando anser att en sammanslagning av arméförbanden bör ske i ett sammanhang och först då lokalfrågan fåll en lösning som är tillfredsställan­de för personalen.

TCO-S anser i likhet med överbefälhavaren att det är angeläget att man nu fastställer den framlida organisationen på Gotland. TCO-S kan därför inle godta nägra provisoriska lösningar och anser att de betingelser som krävs för alt genomföra omorganisationen skall vara uppfyllda innan omor­ganisationen genomförs. Liknande synpunkter framförs av Svenska offi­cersförbundel.

Länsstyrelsen i Gollands län konstaterar att överbefälhavarens förslag innebär att ytterligare ca 85 arbetstillfällen försvinner från Visby, Länssty­relsen ser mycket allvarligt på sysselsättningsutvecklingen. I fråga om förslagel lill personalminskningar finner berörd länsarbetsnämnd och Got­lands kommun det angeläget att sysselsätlningsbortfallet på Golland på någol sätt kompenseras.

Prop. 1980/81:27

28

Bilaga 4

Sammanfattning av överbefälhavarens överväganden och förslag be­träffande nödvändig tillgång till övningsmark

I del följande sammanfattas överbefälhavarens överväganden och för­slag beträffande behovet av ytterligare övningsmark för Visby garnison. Inledningsvis behandlas de krav som överbefälhavaren ställer i fråga om nödvändig tillgång till övningsmark.

En utvidgning av Tofta skjulfäll i öster och sydost är enligt överbefälha­varen nödvändig för att förbättra övningsmöjlighelerna. Utvidgningen skulle bl.a. möjliggöra övningar i anfall med två pansarskyttekompanier understödda av ell stridsvagnskompani, anfall med ett pansarskyltekom-pani och ett stridsvagnskompani i bredd samt förbättrade möjligheter till befattningsutbildning av stridsvagnsförband. Även en begränsad utvidg­ning av skjutfället fram lill Toftavägen och Gnisvärdsvägen skulle med den föreslagna minskningen av antalet kompanier i pansarbalaljonen bidra till alt ge rimliga betingelser för utbildningen. Utökningen är dock inte tillräck­lig för all på ell godtagbart sätt medge en grundutbildning av nuvarande omfattning eller krigsförbandsövningar med nuvarande pansarbataljon. För alt hell tillgodose behovet av ell sammanhängande område bör enligl överbefälhavaren de enklaver i enskild ägo som nu finns inom skjutfället tillföras detla.

1 området söder om P 18 och öster om Toftavägen bör enligt överbefäl­havaren ett femtontal smärre områden disponeras för gruppering eller förläggning av kompanienheler. Dessa områden bör i första hand vara tillgängliga under årsklassens förbandsövningar samt vid krigsförbandsöv­ningar. En sådan dispositionsrätt skulle innebära all Tofla skjulfält i större utsträckning kan utnyttjas för skjutning och övning i strid.

För förbindelsen mellan garnisonens närövningsfält och Tofta skjutfält behövs enligt överbefälhavaren tre stråk där stridsvagnsförband kan rycka fram. Ett stråk över Väslerhejde - Bildsten skall medge framryckning på kolonn längs ett preparerat spår med stridsvagnar och andra terrängfordon samt övning av åtgärder vid flyganfall, öveifall. uppehåll i framryckningen m. m. För övningarna behöver terrängen inom ca 50 m på ömse sidor av spåret utnyttjas. Ett annat stråk kan utgöras av befintliga vägar från P 18 över Slenkumla - Lilla Home - Stora Home, Detta stråk skulle utnyttjas främst för förflyttning med hjulfordon men även i begränsad omfallning för slridsvagnsframryckning. Ett tredje stråk söder om de båda andra behövs för all öka variationsmöjligheterna vid skjuifällels uinytljande som öv­ningsfält. Det skall i likhet med det nordligaste stråket medge framryck­ning med stridsvagnar och andra terrängfordon och bör även medge mot­svarande övningar under framryckningen.

Överbefälhavaren anser att överenskommelse bör träffas med Gollands

Prop. 1980/81:27

29

kommun om en bebyggelsefri zon intill skjutfället för all minska riskerna för bullerstörningar frän övningarna. Vidare anser överbefälhavaren att det bör klariäggas om befintlig bebyggelse i utkanten av utvidgningsomrä-dena kan undantas vid fastställandet av gränserna för dessa områden.

Chefen för Gotlands militärkommando har pä chefens för armén upp­drag utrett markfrågan närmare och lagt fram förslag. Förslaget, lill vilket överbefälhavaren i huvudsak har anslutit sig, framgår av följande samman­fatlning,

Mililärkommandochefen har redovisat del erforderliga markbehovel på kartor. Allmänt anger mililärkommandochefen all en strävan har varil alt låta områdesgränserna sammanfalla med ägogränser. Han förulsätler all en precisering av gränser och vägslräckningar kommer att göras i ett senare skede i samråd med länsstyrelsen, kommunen och markägarna. Det redovisade förslaget skall därför ses som en principlösning för all tillgodo­se de av överbefälhavaren uppställda kraven pä förbättrade övningsbeting­elser.

Vid fastställandet av gränserna för områdena väster om Toftavägen har åkermark och fritidsbebyggelse i största möjliga utsträckning undantagils. Den sammanlagda arealen för områdena uppgår lill ca 600 ha. Om dessa omräden tillförs skjutfället, kommer del att innebära alt de öppna delarna av skjutfällel avlastas till förmån för stridsvagnsutbildningen. Bl, a. kom­mer fältet att medge övningar i bataljonsförband. För alt undvika skador pä skogen avses skjutning med skarp ammunition inle ske inom de före­slagna områdena. Inom området vid Västra Licksarve finns ett anlal bo­ningshus och fritidshus. Dessa bör i viss utsträckning t. v. kunna dispone­ras av nuvarande ägare, dock med de inskränkningar som kravet på säker­het vid skjutningar medför.

Inom den sydligaste delen av utvidgningsomrädena avses övningsverk­samhelen med stridsfordon begränsas lill marken norr om en ungefärlig linje Marsängen - Ansarve. Åkermarken bedöms kunna användas som hittills. I skogsområdet söder härom kan övningar med soldater lill fots och hjulfordon äga rum.

De tre tillfartsslråk som mililärkommandochefen har föreslagit har de sträckningar som angetts av överbefälhavaren. På vissa avsnitt av i vart fall del nordligaste stråket bör, som överbefälhavaren har angeti. fordonen kunna köra av stråket inom ca 50 m på båda sidor av delta för all möjliggö­ra övningar under framryckningen. Belräffande sådana avsnitt bör särskil­da avlal träffas med berörda markägare. På sträckningar i anslutning lill befintliga vägar kan bandfordonsvägen dras fram på eller vid sidan av vägen beroende på markägarnas önskemål. Vissa röjnings-, förstärknings-och breddningsålgärder torde bli nödvändiga. Den exakta sträckningen av tillfartsstråken, avkörningsomiåden. omfatlningen av breddningsarbelen m.m. kan fastställas först när färdiga vägplaner föreligger och avlal har träffals med berörda markägare. För lillfarlssträken bör tecknas nyttjan-

Prop. 1980/81:27

30

derällsavtal. Om markägare framställer önskemål om att försvarsmakten övertar berörda markområden bör frågan om förvärv avgöras först när frågan aktualiseras. Korsningarna mellan framryckningsstråken och Tofta­vägen måsle utformas sä all en tillfredsställande trafiksäkerhet uppnås.

De två nordligaste stråken kommer alt användas regelbundet under hela året och intensivt under januari - mars och september- oktober. Det sydligaste stråket kommer alt användas regelbundet under januari - mars och september oktober men i övrigt endast sporadiskt.

De femlon områden öster om Toftavägen. som har angetts som lämpliga som grupperingsplatser, har där så varit möjligt anpassats till befintliga ägogränser. Områdena är enligt mililärkommandochefen att se endast som exempel pä lämpliga grupperingsplatser. Tanken är alt platserna skall bestämmas närmare i samråd med berörda markägare. Varje plats omfattar 2-10 ha. Grupperingsplalserna avses utnyttjas för övningar av förlägg­ning och för att inta utgångsläge för framryckning. Vissa platser avses för gruppering av arlillcripjäser som skjuter mot mål pä Toftafältet.

Det är meningen all huvuddelen av grupperingsplatserna skall utnyttjas av förband med hjulfordon. Flera av de föreslagna grupperingsplatserna utnyttjas i dag av säväl pansar- som artilleri- och luftvärnsförband.

Det finns möjligheter att välja andra grupperingsplatser än de föreslagna för att i största möjliga utsträckning tillgodose önskemål från markägare eller från naturvårds- och kullurminnesvärdsorgan. Anpassning mäste ske till eventuellt planerad bebyggelse.

Beträffiinde formen för det föreslagna markulnylljandel anser mililär­kommandochefen all marken väster om Toftavägen såvitt möjligt bör disponeras med äganderätt medan marken för lillfarlsslråken bör dispone­ras genom nyttjanderättsavtal. Belräffande marken väster om Toftavägen kan allernativt någon form av nyttjanderätt eller liknande övervägas, var­vid inriktningen bör vara all nuvarande ägare i möjligaste mån fär utnyttja marken. Eventuella avlal bör reglera grunderna för ersättning och för samråd belräffande utnyttjande, skogsbruk och markvård.

Bestämmelser bör utarbetas för utnyttjande av den mark, som omfattas av förslaget. Bestämmelserna bör motsvara dem som nu gäller för Tofta skjulfäll.

Mililärkommandochefen framför ett starkt önskemål att detaljreglering av gränser och utarbetande av bestämmelser för den föreslagna övnings­markens utnyttjande får ske på lokal nivå i samråd mellan militära myndig­heter, civila statliga och kommunala organ, civila organisationer och be­rörda markägare.

Disposilionsrällen lill grupperingsplatser med hög nyltjandefrekvens bör säkras genom avlal. När del gäller delområden med låg nyltjandefrek­vens (i vissa fall utnyttjande endast I - 2 gånger per år), föreslås att markägarnas tillstånd inhämtas vid varje särskilt tillfälle.

Mililärkommandochefen konstaterar att länsstyrelsen i Gotlands län och

Prop. 1980/81:27

31

Gotlands kommun i sina samrådsyttranden, i vart fall i stort, haranselt sig kunna tillstyrka ett markutnyttjande enligt det framlagda förslagel. Han finner det möjligt att tillgodose de synpunkter som länsstyrelsen har gett angående bl.a. naturvård, kulturminnesvård och miljöskydd. I förslaget har hänsyn tagits till de synpunkter på vägar och trafiksäkerhet som länsstyrelsen har framfört. Gotlands kommuns önskemål om fortsatt bru­kande av åkermarken inom berörda områden har i möjligaste män tillgodo­setls. Mililärkommandochefen inser betydelsen av vad kommunen har anfört beträffande den framtida samhällsutbyggnaden i området söder om Visby. Vad angår yttrandet av Lantbrukarnas länsförbund på Golland vill mililärkommandochefen framhålla alt en flyttning av Blåhälls läger inle skulle medföra någon förbättring av manöverutrymmena pä Toftafältet och alt han i det framlagda förslagel har försökt la hänsyn lill vad som har anförts i yttrandet om avlal, överenskommelser och samarbete med mark­ägarna.

Överbefälhavaren understryker för egen del alt det redovisade förslaget skall ses som en principlösning för alt tillgodose behoven av övningsmark pä Golland. Vad beträffar marken väster om Toftavägen anser överbefäl­havaren att förvärv med äganderätt skulle vara den lämpligaste lösningen. Med anledning av vad länsstyrelsen, kommunen och Lantbrukarnas läns­förbund på Golland har anfört i fråga om disposilionsform godtar emeller­tid överbefälhavaren all marken fär disponeras genom nylljanderättsavial. Han är medveten om de olägenheter som kan uppstä genoni en sådan dispositionsform. Lösningen ökar dock förutsättningen för ett snabbt be­slul i markfrågan och förbättrar därmed ulbildningsbelingelserna på Gol­land. Den föreslagna organisalionsändringen bedöms kunna påskyndas. Förvärv av sådan mark inom området som bjuds ut till försäljning bör eftersträvas. Framlida erfarenheter av en disposition genom nyttjande­rättsavtal får enligt överbefälhavaren visa om en sådan markdisposition är tillräcklig eller om förvärv måsle aktualiseras.

Överbefälhavaren anser del uteslutet all förlägga en från bullersynpunkl erforderlig skyddszon inom övningsområdels gränser, Enligl gällande prin­ciper kommer dock lokaliseringen av utbildningsanordningar och övnings­verksamhet att ske på sädant sätt att störningarna av omgivningen i möjli­gaste män begränsas.

Prop. 1980/81:27

32

Bilaga 5

Sammanfattning av remissyttrandena över förslaget till markutnytt­jande

Fortifikation.sjÖrvaltningen anser att förslaget till markdisposition i prin­cip är genomförbart. Enligt förvaltningens uppfattning bör i vart fall hu­vuddelen av marken väster om väg 140 (Toftavägen) förvärvas med ägan­derätt. Förvaltningen anser att del är föga realistiskt att anta all nuvarande markägare i fortsättningen skulle kunna bedriva ett meningsfullt jord- eller skogsbruk inom områdena. En disposition av mark med nyttjanderätt torde innebära avsevärda kostnader och otaliga konfliklanledningar och bör därtor undvikas. Tillfartsvägar och grupperingsplatser öster om vägen bör i enlighet med förslagel disponeras med nyttjanderätt. Beträffande riskerna för påverkan av omgivningen anser förvaltningen det uteslutet all förlägga den skyddszon som behövs inom övningsområdets gränser, Ell sädanl ställningstagande innebär dock inte all man frångår principen all lokalisera utbildningsanordningar och bedriva verksamhei på sådant sätt alt störningarna av omgivningen i möjligaste mån begränsas. Spridningen av bullret frän den planerade övningsverksamhelen bör utredas närmare. Innan slutlig ställning tas till frågan om markutnyttjande bör enligt förvalt­ningens mening ytterligare belysning ges ål de sociala konsekvenserna samt förekomsten av fornlämningar och deras inverkan på möjligheterna all använda områdena på del sätt som har förutsatts. Förutsättningarna för att under en längre tidsperiod kunna behålla och meningsfullt uinyllja avsedda framryckningsslråk och grupperingsplatser öster om Toftavägen bör klarläggas.

Länsstyrelsen i Gotlands län bedömer föreliggande förslag att förbättra övningsbelingelserna för Visby garnison som del mest godtagbara. Den närmare geografiska avgränsningen av såväl områdena väster om Toftavä­gen som den mark som behövs för grupperingsområden och framryck­ningsslråk förutsätts bli preciserad vid fortsalla överläggningar mellan berörda parter. Länsstyrelsen understryker viklen av att begränsa antalet berörda markägare saml intrånget och ölägenheterna för dessa. När det gäller upplåtelseformerna anser länsstyrelsen all nylljanderättsavial kan innebära möjligheter alt på ell smidigt sätt tillgodose berörda parter genom att regler kan ställas upp för markanvändning, ersällning vid skador m. m.

Länsstyrelsen påpekar viklen av att frägor belräffande naturvård, kul­turminnesvård och miljöskydd beaktas. Kompletterande utredningar bör göras belräffande sådana frågor samt angående upplålelsefrågor m, m. Det behövs en detaljerad karlläggning av berörda fasligheter och av den bebyg­gelse som kan väntas bli berörd av övningsverksamhelen. Plan- och bygg­nadsfrågor, i synnerhet vad gäller Visbys framtida utbyggnad, bör särskilt uppmärksammas. Slor vikt måsle enligl länsstyrelsen fästas vid trafiksä-

Prop. 1980/81:27

33

kerhetsfrågorna vid planeringen av de korsningspunkter med väg 140 som framryckningsstråken medför. Sammanfattningsvis anser länsstyrelsen att i förslaget och vid genomförda samråd förhållandena belräffande en ut­vidgning av Tofta övnings- och skjutfält har redovisats vara sådana att ett genomförande enligt principerna i framlagt förslag bör tillstyrkas. Detalje­rade föreskrifter om övningsfältet och verksamheten inom detta bör utar­betas i samråd med berörda myndigheter, organisationer och markägare.

Gotlands kommun tillstyrker i stort markdispositionen inom Toftafältet jämte grupperingsplalser och framryckningsvägar. Åkermarken i ytterom­rådena bör enligt kommunens mening även i fortsättningen kunna brukas. Eventuella bullerzoner bör föriäggas inom militärt område. Vad gäller formerna för upplåtelse bör nyttjanderätt i stället för överiålelse av marken användas så långt della är möjligt. Del är väsentligt för kommunen att framtida samhällsulbyggnad inte ytterligare hindras i området söder om Visby.

Lantbrukarnas län.sförbiind på Golland anser att det gär att avsevärt förbättra övningsförhållandena inom Tofta skjutfält genom omdisposition av verksamheten. Förbundet kräver alt sädan omdisponering genomförs t.ex. genom att flytta förläggningen Blåhäll. Om mera mark behöver tas i anspråk för övningsändamål måste denna begränsas sä långt möjligt. För­bundet anser det nödvändigt att såväl åker som skog inom den föreslagna marken kan brukas av markägarna även i fortsättningen. 1 annat fall kommer ett flertal markägare att bli tvingade all överge sina lantbruk. En av parterna gemensamt tillsatt skaderegleringsnämnd bör kontinuerligt värdera uppkomna skador samt värdera kostnader på grund av driftsslör-ningar. Vad gäller de föreslagna framryckningsstråken tar det nordligaste betydande arealer i anspråk, varigenom ett flertal skiften sönderdelas. Förbundet anser del angelägel all en annan lösning eftersträvas. Valet av grupperingsplalser bör vara så flexibelt all samhällsutvecklingen och de enskilda brukningsenheternas investeringar och verksamhei inte hindras. Länsförbundet ulgår från all utnyttjandet av grupperingsplalser inte kom­mer alt ske i slörre omfattning än hittills. Kontakter mellan militären och markägarna måsle ske vid varje tillfälle som grupperingsplalserna skall utnyttjas. Sammanfattningsvis anser länsförbundet all utvidgningen av Tofta skjutfäli skall begränsas så långt möjligt och att oundgängligen nöd­vändig utvidgning skall ske genom överenskommelse om nyttjanderätt med berörda markägare. Förutsättningar för frivilliga uppgörelser om för­säljning saknas hell enligl förbundets mening. Behovet av slråk och grup­peringsplalser bör kunna tillgodoses genom ett nära samarbete med mark­ägarna, varvid förutsätts att det effektiva utnyttjandet blir av ungefär samma omfattning som f. n.

Prop. 1980/81:27

34

Bilaga 6

Fastighetsnämndens överväganden och förslag

1    Behovet av övningsmark

Fastighelsnämnden angav i sitt yttrande den 7 mars 1978 om ell nytt pansarövningsfält för P 18 att endast något av alternativen Martille och Homa skulle tillgodose behovet av övningsmark för utbildning av de nuva­rande pansarförbanden pä Golland. Överbefälhavarens utredningar har inle redovisat några nya omständigheter som föranleder nämnden att nu göra en annan bedömning.

Det förslag lill markanskaffning som överbefälhavaren nu har lagt fram och som omfattar utvidgning av Tofta skjulfält fram till väg 140 samt vissa slråk och grupperingsplalser öster om väg 140 har överbefälhavaren emel­lertid kompletterat med dels en minskning med 30% av arméns grundut­bildningskontingent på Golland, dels en ändring av pansarbalaljonernas krigsorganisation. Ändringen innebär all antalet kompanier i bataljonerna minskas. Detta medför i sin tur all behovet av övningsmark för bataljoner­nas tillämpningsövningar minskar i viss mån. Överbefälhavaren bedömer att den föreslagna utvidgningen i kombination med övriga föreslagna åtgär­der skall ge rimliga betingelser för utbildning i pansarbataljon, även om möjlighelen alt genomföra tillämpningsmomenl alltjämt är liten.

Fastighelsnämnden har låtit en delegation beslående av nämndens ord­förande och arbetsutskott besöka Golland. För denna delegation har pä platsen redovisats hur den ändrade krigsorganisationen av pansarbalaljon­erna är avsedd att fungera. Likaså har i terrängen redovisats hur ändringen i krigsorganisationen och minskningen i arméns utbildningskontingenl på Gotland inverkar på behovet av övningsmark. Vid denna genomgäng har deltagit - förutom företrädare för chefen för armén, mililärkommandoche­fen på Gotland och de berörda förbanden - representanter för länsstyrel­sen och andra berörda länsorgan, kommunen och Lantbrukarnas länsför­bund på Golland. Ytterligare föredragning har sketl inför nämnden av representant för chefen för armén. Efter dessa kompletterande genom­gångar är fastighelsnämnden benägen att godta överbefälhavarens bedöm­ning av den inverkan som den föreslagna ändringen av pansarbataljonernas krigsorganisation och minskningen av arméns ulbildningskontingent har på behovet av övningsmark. Det av överbefälhavaren föreslagna tillskottet i övningsmark (mark mellan Tofta skjulfält och väg 140, grupperingsplatser och stråk) bör i rimlig utsträckning kunna förbättra ulbildningsbelingel­serna i den ändrade förbandsorganisalionen. även om behovet av ytteriiga­re övningsmark inle helt tillgodoses.

Prop. 1980/81:27

35

2    Äganderätt eller nyttjanderätt

Under utarbetandet av del av överbefälhavaren nu framlagda förslagel har från markägarnas sida framförts att man är beredd upplåta nya omrä­den lill försvaret endast med nyltjanderäll. Lantbrukarnas länsförbund på Golland har i yttrande förklarat all förulsätlningar för frivilliga överens­kommelser av försäljning av mark saknas. Länsstyrelsen och kommunen har ocksä uttalat sig för alt nyttjanderättsupplålelser bör ske så långt det är möjligt.

Överbefälhavaren anser för sin del att området väster om väg 140 bör förvärvas med äganderätt. Med anledning av länsstyrelsens, kommunens och markägarnas yttranden accepterar han emellertid l.v, all området får disponeras genom nylljanderättsavial. oakial de ölägenheter- påtalade bl.a. av fortifikalionsförvallningen - som bedöms uppstå genom denna dispositionsform. Överbefälhavaren anför vidare all framlida ertarenheler av en disposition genom nylljanderättsavial får visa om denna disposi­tionsform är tillräcklig eller om ett förvärv senare mäste aktualiseras. Förvärv av delar av området bör eftersträvas, om marken bjuds ul lill försäljning.

Frågan om att anskaffa övningsmark genom nylljanderäll i slällel för köp har tidigare varil föremål för bedömning. Sålunda har försvarels fredsorganisalionsulredning i sitt slutbetänkande del I (Ds Fö 1976:1) anfört bl.a. följande.

Vi anser att man även i fortsättningen bör överväga om man inle i vissa fall kan arrendera mark för övningar i slällel för all komplellera markinne­havet genom köp. Förutsättningen härtör är emellertid alt den enskilde ägaren kan fortsätta alt utnyttja markens produktionsförmåga på ell me­ningsfullt sätt. Den militära verksamheten får inle vara så omfattande och intensiv alt den alltför myckel försvårar ägarens verksamhei.

Faslighelsnämnden förklarade sig i ett över betänkandet avgivet yttran­de kunna godta utredningens uttalande i denna del.

Regeringen anmälde betänkandet i prop. 1977/78:5. Föredragande de­partementschefen anförde därvid bl.a. följande.

Vidare bör del övervägas att också i fortsättningen arrendera mark för övningar i stället för att förvärva marken. En förutsättning måste dock vara att den enskilde ägaren eller i förekommande fall domänverket har möjlighel alt utnyttja markens produktionsförmåga på ett meningsfullt sätt och att övningarna inte åstadkommer mer omfatiande ersättnings­gilla skador på marken.

Riksdagen (FöU 1978/79:9. rskr 1978/79:56) hade inle någon erinran mot del gjorda uttalandet.

Faslighelsnämnden har sökt bilda sig en uppfattning om hur det avsedda militära utnyttjandet av de nya områdena påverkar markägarnas möjlighe­ter att tillgodogöra sig markens avkastningsförmåga och vilka skador som kan väntas uppkomma.

Prop. 1980/81:27

.36

Vad gäller de föreslagna grupperingsområdena anser nämnden att arren­dering är en lämplig form för försvarsmaktens utnyttjande av dessa omrä­den. Flera omständigheter talar för della. Varje enskilt område är relativt litet. Skadorna av det mililära utnyttjandet kan väntas bli av begränsad omfattning. Del synes inle heller nödvändigt all låsa fast rätten att utnyttja varje särskilt område för en lång lidsperiod. Alternativa områden kan väljas. Nämnden anser all även den mark som behövs för avsedda slråk bör arrenderas.

Vad beträffar de i utvidgningen ingående områdena väster om väg 140 är faslighelsnämnden mera tveksam. Enligt lämnade uppgifler lorde övningar med band- och hjulfordon komma att bedrivas inom stora delar av områ­dena med undantag för den sydligaste delen. Eftersom områdena i huvud­sak utgörs av skogsmark beräknas emellertid körningen med fordon lill större delen bli kanaliserad lill iordningställda stråk. Detta kan medföra all skadorna på skogen blir av relativt begränsad omfattning. Mol denna bakgrund synes det kanske vara möjligt att förena avsedd militär övnings­verksamhet med ett meningsfullt utnyttjande av skogen frän ägarnas sida. Mililärkommandochefen och Lantbrukarnas länsförbund på Gotland synes eniga om all en begränsad disposilionsräll till marken för övningar bör kunna fungera. Någon säker uppfattning om hur ett sådant syslem kommer alt verka torde del emellertid inte var möjligt all få förrän syslemel prövats under några år.

Med hänsyn till dessa förhällanden vill faslighelsnämnden inte avråda från att i vart fall huvuddelen av marken anskaffas med nyttjanderätt i de fall markägarna önskar del.

Inom det nuvarande skjutfället ligger två enskilda markområden som enklaver. Dessa områden, som omfattar ca 35 ha fördelade pä ire markäga­re, försvårar ell rationellt utnyttjande av fältet. De bör därför förvärvas med äganderätt. Även marken mellan skjutfället och väg 140 bör förvärvas med äganderätt om och när förutsättningar för frivilliga förvärv finns. Det bör ankomma på lantbruksnämnden alt medverka härvid, såväl i form av direkta köp som markbylen.

3    Vissa detaljfrågor

Länsstyrelsen har anfört all vissa kompletterande utredningar bör ge­nomföras som grund för slutiigl beslut belräffande utvidgningen. Länssty­relsen pekar pä förekomsten av fornlämningar, bullerproblem m. fl. frågor.

Enligt fasligheisnämndens mening är de allmänna förhållandena inom det aktuella området väl kända genom tidigare utredningar, vilka har berört huvuddelen av området. Beslul med anledning av överbefälhavar­ens förslag bör därför kunna fattas utan ytterligare utredningar. De av länsstyrelsen angivna frågorna är av den art alt de bör beaktas i samband med genomförandet. Sålunda bör slutligt val av grupperingsplatser, detalj-

Prop. 1980/81:27

37

sträckning av körslråk och andra åtgärder ske i nära samarbete mellan de militära myndigheterna, berörda civila myndigheter och markägarnas or­ganisationer. Del ankommer också pä kommunen at! i den fortsatta fysiska planeringen la hänsyn till behovet av övningsmark och förebygga framtida intressekonflikter.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1980