Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1975/76:151 Regeringens proposition

1975/76:151

om överlåtelse av aktier i Svenska Utvecklingsaktiebolaget, m. m.

beslutad den 26 februari 1976.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

RUNE B.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att aktierna i Svenska Utvecklingsaktiebola­get den 1 juli 1976 överlåts till Statsföretag AB. Vidare läggs vissa riktlinjer fram för Utvecklingsbolagets framtida verksamhet. Bolaget skall även i fortsättningen ha som en uppgift att utveckla för samhället angelägna produkter, metoder och system samt att utgöra en kanal för utveckling av itmovationer från mindre företag och enskUda uppfinna­re. Under de närmaste åren behöver Utvecklingsbolaget för denna upp­gift tillföras ett bidrag. För budgetåret 1976/77 beräknas ett bidrag av 3 milj. kr. under styrelsens för teknisk utveckling forsknings- och ut­vecklingsanslag.

I propositionen föreslås att 27 milj. kr. anvisas i form av aktieägartill­skott till Utvecklingsbolaget för att genomföra rekonstruktionen.

Sveriges Investeringsbank AB föreslås vidare få 26,7 milj. kr. över statsbudgeten nästa budgetår som ersättning för ett avskrivet lån till Utvecklingsbolaget.

1   Riksdagen 1975176.1 saml. Nr 151

Prop. 1975/76:151

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-02-26

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], AspUng,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om överlåtelse av aktier i Svenska Utvecklingsaktiebolaget, m. m.

1    Inledning

Svenska Utvecklingsaktiebolaget (i fortsättningen kallat Utvecklings­bolaget) bildades i juli 1968 (prop. 1968: 68, SU 1968: 131, rskr 1968: 304). 1 samband med bildandet av ett statligt förvaltningsbolag, Stats­företag AB, (prop. 1969: 121, SU 1969: 168, rskr 1969: 381) överfördes Utvecklingsbolagets aktier frän fonden för statens aktier till det nybil­dade förvaltningsbolaget.

Sedan Statsföretag i oktober 1971 med hänvisning till begränsade ekonomiska resurser hade hemställt att bli befriad från det direkta ägar­ansvaret för Utvecklingsbolaget, fördes dess aktier den 1 januari 1972 tillbaka till fonden för statens aktier (prop. 1971: 139, NU 1971: 45, rskr 1971: 326).

Utvecklingsbolaget fick vid bildandet 25 milj. kr. till sitt förfogande. Därav var 15 milj. kr. aktiekapital, 3 milj. kr. reservfond och 7 milj. kr. aktieägartillskott. Under perioden 19701971 tillfördes Utvecklingsbo­laget 6,5 milj. kr. från Statsföretag, varav 2,5 milj. kr. var aktiekapital, 0,5 milj. kr. reservfond och 3,5 milj. kr. koncernbidrag. Genom stats­makternas beslut i enlighet med prop. 1971: 139 tillfördes Utvecklings­bolaget 12 milj. kr., varav 8 milj. kr. var aktiekapital och 4 milj. kr. reservfond.

I enlighet med statsmakternas beslut våren 1974 (prop. 1974: 54, NU 1974: 22, rskr 1974: 151) tillfördes Utvecklingsbolaget 30 milj. kr., varav 25 milj. kr. var aktiekapital och 5 milj. kr. reservfond. Aktiekapi­talet kom därefter att uppgå till 50,5 milj. kr.

I mitten av år 1975 kom Utvecklingsbolaget i akuta ekonomiska svå­righeter. För att ge bolaget rådrum för rekonstruktionsåtgärder avskrev

Prop. 1975/76:151

3

Sveriges Investeringsbank AB ett lån på 26,7 milj. kr. till bolaget. I av­vaktan på ett slutligt förslag från regeringen om rekonstruktion av bola­get tillfördes detta vidare 40 milj. kr. som aktieägartillskott (prop. 1975/76: 66, NU 1975/76: 19, rskr 1975/76: 109). Jag framhöll i pro­positionen att svårigheterna endast delvis kunde förklaras av det stora risktagande som ligger i denna form av verksamhet. I inte ringa grad var det ekonomiska utfallet i företagsgruppen en följd av bristande pla­nering och kontroll av verksamheten. Jag underströk emellertid beho­vet av industriellt inriktat utvecklingsarbete med inriktning på den sam­hälleliga sektom. Vissa riktlinjer angavs för saneringen och rekonstruk­tionen av bolaget (se prop. 1975/76: 66 s. 89).

Utvecklingsbolaget och Statsföretag har i skrivelse den 26 februari 1976 föreslagit bl. a. att Statsföretag per den 1 juli 1976 skall överta samtliga aktier i Utvecklingsbolaget. Denna skrivelse bör fogas till pro­tokollet i detta ärende som bilaga 1.

2    Motiv för inrättande av ett statligt utvecklingsbolag

Föredragande statsrådet redogjorde i prop. 1968: 68 för de skäl som motiverade att ett statligt utvecklingsbolag inrättades. Ett väsentligt skäl var behovet av att för samhället och ytterst för konsumentema an­gelägna produkter, metoder och system kommer fram så snabbt som möjligt och får en från teknisk och kommersiell synpunkt tillfredsstäl­lande utformning.

Ett andra skäl var att ge de statliga företagen och verken förbättrade möjligheter att etablera samarbete med näringslivet i övrigt för att ut­veckla och marknadsföra produkter samt att ge ökade möjligheter till samarbete inom den statliga företagsgruppen.

Ett tredje skäl var att skapa bättre förutsättningar för exploatering av innovationer gjorda av anställda vid statliga myndigheter och företag. Ett fjärde var behovet av att skapa ytterligare en kanal för utveckling och exploatering av innovationer gjorda speciellt inom mindre företag samt av enskUda uppfinnare och forskare.

Enligt föredraganden kunde det statliga utvecklingsbolaget i princip ar­beta på två olika sätt. Det första innebar att bolaget för en beställares räkning utförde ett uppdrag mot ersättning på kommersiella grunder. Det andra och på sikt väsentligare sättet var att initiera och genomföra pro­jekt med satsande av eget kapital. Det kunde härvid, bl. a. i syfte att bätt­re bestämma ett projekts marknadsfömtsättningar, vara nödvändigt för utvecklingsbolaget att under en viss tid själv medverka i tillverkning och försäljning av en produkt. Utvecklingsbolagets tillverknings- och försäljningsverksamhet borde dock inte utvecklas därhän att bolaget för­lorade sin urspmngliga karaktär. Strävan borde vara att, efter en tid som kunde komma att variera från fall till fall, avskilja tillverknings-och försäljningsverksamhet.

Prop. 1975/76:151

4

Föredraganden betonade att det senare skälet var det på sikt väsent­liga och framhöll att det var nödvändigt att bolaget arbetade utifrån ett principiellt krav på tillfredsställande lönsamhet på lång sikt. Detta borde ge den bästa vägledningen för ett ekonomiskt riktigt projektval och leda till att trots ett i princip brett verksamhetsfält tUlgängliga resurser ut­nyttjades effektivt genom stark koncentration till ett urval projekt. Före­draganden påpekade också att den eftersträvade avkastningen på det egna kapitalet kunde uppnås först på lång sikt.

Sistnämnda uttalande underströk jag, när jag i prop. 1971:139 på­pekade att lönsamhet inom ett projekt torde kunna påräknas först i ge­nomsnitt fem år efter det att utvecklingsarbetet på projektet har påbör­jats. Jag underströk samtidigt att varje utvecklingsbolag som uteslutande engagerar sig i nya projekt utsätter sig för en betydande ekonomisk risk. Jag påminde vidare om det angelägna i att Utvecklingsbolagets tillverk­nings- och försäljningsverksamhet inte utvecklades därhän att bolaget kom att förlora sin urspmngliga karaktär. Bolagets strävan borde vara att avskilja tUlverknings- och försäljningsverksamheten. Givetvis borde det ekonomiskt mest fördelaktiga försäljningstUlfället avvaktas. Jag erin­rade också om att bolaget borde koncentrera sm verksamhet till ett mindre urval projekt.

För åren 1972 och 1973 redovisade UtveckHngsbolaget ett positivt nettoresultat. Trots detta behövde bolaget, för att även fortsättningsvis kunna genomföra de projekt som företaget hade engagerat sig i, ett ka­pitaltUlskott. Ar 1974 fick bolaget ett kapitaltUlskott på 30 milj. kr. Jag anförde vid min anmälan att tillskottet borde ge Utvecklingsbolaget möj­lighet att i viss omfattning ta upp nya projekt. Jag betonade emellertid samtidigt att det i synnerhet för företag av Utvecklingsbolagets karaktär är ett väsentligt krav att verksamheten koncentreras till ett begränsat an­tal särskUt intressanta projekt. Jag fäste även uppmärksamheten på att Utvecklingsbolaget fortlöpande måste vara berett att lägga ner projekt, vars förutsättningar har försämrats så att den långsiktiga lönsamheten kan förväntas bli låg.

Vidare framhöll jag nödvändigheten av att Utvecklingsbolaget vid påbörjandet av nya projekt beaktade att bolaget upprätthöll en till­fredsställande likviditet och soliditet. Jag påpekade att ytterligare eko­nomiska möjligheter att starta nya aktiviteter kunde skapas genom att tillgångar avyttrades och genom samarbete med andra intressenter.

3    Utvecklingsbolagets verksamhet

Utvecklingsbolaget bestod vid utgången av år 1975 av ett moderbo­lag och sex dotterbolag. Moderbolaget hade då 79 anställda. Vid sam­ma tidpunkt var 551 personer anställda i dotterbolagen. Företagsgrup­pens omsättning var under år 1975 92 milj. kr. En redovisning av verk-

Prop. 1975/76:151

5

samheten inom Utvecklingsbolaget med dotterbolag samt en preliminär beräkning av redovisat resultat för år 1975 bör fogas till protokollet i detta ärende som resp. bilaga 2 och 3.

4   Föredraganden

Svenska Utvecklingsaktiebolaget (Utvecklingsbolaget) bildades år 1968. Det har till uppgift bl. a. att medverka till att för samhället i vid mening angelägna produkter, metoder och system kommer fram så snabbt som möjligt och får en från teknisk och ekonomisk synpunkt tillfredsställande utformning. Bolaget skall också skapa bättre förutsätt­ningar för exploatering av innovationer och därvid utgöra en kanal för innovationer gjorda speciellt inom mindre företag och av enskilda fors­kare och uppfinnare.

Verksamheten skall bedrivas dels genom att bolaget åtar sig uppdrag mot ersättning pä kommersiella grunder, dels genom att det initierar och genomför projekt med insats av eget kapital.

I sistnämnda fall förutsätts att bolaget övergångsvis kan engagera sig i tillverkning och marknadsföring av nya produkter. För att bolaget inte skall förlora sin karaktär av utvecklingsbolag skall strävan vara att bo­laget, så snart som detta är ekonomiskt möjligt, avskiljer tUlverknings-och försäljningsverksamhet för att successivt frigöra kapital och andra resurser för nya projekt. Härigenom kan bolagets storlek begränsas och en nödvändig flexibilitet skapas.

Utvecklingsbolaget skall arbeta utifrån ett krav på tillfredsställande lönsamhet pä lång sikt. Detta förutsätter bl. a. att tUlgängliga resurser koncentreras till ett urval av särskilt intressanta projekt.

Utvecklingsbolaget hade vid ingången av år 1975 ett aktiekapital av 50,5 milj. kr. och en reservfond på 12,5 milj. kr. De balanserade för­lusterna var ca 25 milj. kr. För år 1975 budgeterades en förlust pä ca 17 milj. kr.

I början av sommaren 1975 blev det känt att förlusten för år 1975 skulle bli avsevärt större, främst beroende på en reviderad, oväntat då­lig resultatprognos för dotterbolaget AB Samefa. Snabba saneringsåt­gärder blev nödvändiga. I avvaktan på ett slutligt förslag om rekon­struktion skrev Sveriges Investeringsbank AB (Investeringsbanken) av ett lån till Utvecklingsbolaget på 26,7 milj. kr. Vidare tUlfördes bolaget 40 milj. kr. som aktieägartillskott (prop. 1975/76: 66, NU 1975/76: 19, rskr 1975/76: 109).

Jag återkommer nu med förslag hur rekonstmktionen av Utveck­lingsbolaget bör ske. Innan jag redogör för detta förslag finner jag det nödvändigt att lämna en något utförligare bakgmndsbeskrivning avse­ende dels händelseutvecklingen under år 1975, dels vissa principiella aspekter på Utvecklingsbolagets verksamhet.

t2   Riksdagen 1975/76.1 saml. Nr 151

Prop. 1975/76:151

6

Händelseutvecklingen under år 1975

Jag framhöll vid min aimiälan hösten 1971 av vissa frågor rörande Utvecklingsbolaget (se prop. 1971: 139 s. 16) att det tidigast om tre till fyra år torde vara möjligt att bedöma verksamhetens ekonomiska för­utsättningar på sikt och ta ställning till frågan om en principiell om­prövning av företagets mål och verksamhet. Detta innebar att en sådan bedömning kunde göras först år 1975. Jag upprepade detta i prop. 1974: 54 och aviserade en utvärdering av verksamheten under år 1975.

Ett utredningsarbete i detta syfte igångsattes på mitt uppdrag våren 1975. Utvärderingen genomfördes inom industridepartementet med bi­träde av utomstående konsulter. Jag har tidigare i prop. 1975/76: 66 kortfattat redogjort för den sålunda genomförda avstämningen mellan givna riktlinjer och genomförd verksamhet. Utvärderingen var ett steg i förberedelsearbetet för en mera definitiv bedömning av Utvecklings­bolagets mål och verksamhet.

Utvecklingsbolagets styrelse hade å sin sida redan under år 1974 tagit vissa initiativ som syftade till att säkra bolagets långsiktiga verksamhet. Diskussioner togs upp mellan företagsledningarna för Utvecklingsbola­get och Statsföretag AB för att utröna förutsättningarna för ett vidgat samarbete mellan de två företagen. Dessa överläggningar resulterade i att Utvecklingsbolaget och Statsföretag i en gemensam skrivelse tUl re­geringen den 5 maj 1975 hemställde att förhandlingar skulle tas upp syftande till att överföra statens aktier i Utvecklingsbolaget till Stats­företag. I skrivelsen framhölls bl. a. att det var av värde för Statsföre­tag att ha tillgång till en enhet inom gruppen med Utvecklingsbolagets tekniska kompetens, som kunde ansvara för utvecklingsprojekt av be­tydelse för Statsföretagsgruppen. I prop. 1975/76: 66 har även på denna punkt en mera detaljerad redogörelse lämnats.

På senvåren 1975 pågick således ett utredningsarbete och förelåg även i övrigt material som enligt min mening skulle under då kända förhållanden ge ett fullt tillfredsställande underlag inför statsmak­ternas beslut om Utvecklingsbolagets framtid. Vid denna tidpunkt syn­tes förutsättningarna finnas för att lägga förslag till riksdagen hösten 1975 angående Utvecklingsbolagets framtida verksamhet.

Under juni 1975 anmälde emellertid Utvecklingsbolagets verkstäUan­de ledning för styrelsen att det förväntade rörelseresultatet för år 1975 skulle bli avsevärt sämre än beräknat. Därigenom hade också de för­utsättningar jag nyss har berört väsentligt förändrats. Till frågorna om framtida uppgifter, finansieringsbehov och ägarförhållanden fogades ett akut behov av åtgärder i syfte att sanera och rekonstraera verksamhe­ten, främst inom vissa av dotterbolagen. En redogörelse för denna hän­delseutveckling har lämnats i prop. 1975/76: 66.

Ett intensivt sanerings- och rekonstruktionsarbete inleddes omedel­bart på industridepartementets och styrelsens initiativ. Till denna fråga skaU jag strax återkomma.

Prop. 1975/76:151

7

Erfarenheterna av den hittillsvarande verksamheten

Jag har tidigare i prop. 1975/76: 66 i vissa hänseenden anfört kritik mot skötseln av Utvecklingsbolaget, främst vad gäller kontrollen över UtveckUngen i några av dotterbolagen. Denna kritik kvarstår. Jag fin­ner det emellertid angeläget att samtidigt framhålla de många positiva resultaten av bolagets verksamhet.

Genom bolaget har viktiga initiativ tagits till samordning inom svensk datorindustri. Stansaab Elektronik AB (Stansaab) i vilket Ut­vecklingsbolaget är hälftendelägare är en av världens ledande till­verkare inom sitt huvudområde, flygtrafikledningssystem. Ett viktigt men kommersiellt riskfyllt utvecklingsarbete på pressteknikens om­råde bedrivs inom AB Carbox i Ystad. Den tillverkningsteknologi som har tagits fram för bUskyltstillverkningen har även intemationellt fått lovord. En ny kilometerräknare avsedd för reformen rörande beskatt­ning av släpvagnar har tagits fram. Ett betydelsefullt utvecklingsarbete har också bedrivits inom miljövårdsteknikens och den medicinska tek­nikens område.

De positiva resultat av Utvecklingsbolagets verksamhet som sålunda enligt min mening föreligger måste bedömas mot bakgrund av de för­utsättningar för verksamheten som jag tidigare har redogjort för. Det finns särskild anledning att betona de svårigheter som har funnits att avyttra utvecklingsprojekt. Erfarenheten från Utvecklingsbolaget är att en försäljning av utvecklingsprojekt på företagsekonomiskt försvarbara vUlkor är svår att genomföra, innan man hunnit mycket långt fram i ett exploateringsskede. Detta har i praktiken medfört alt Utvecklingsbola­get känt sig tvingat att gradvis bygga upp en koncern med utvecklings­verksamheten organiserad i dotterbolagsform. Härigenom har en be­tydande del av de tUlgängliga resurserna bundits upp. Detta understry­ker i sin tur nödvändigheten av att utvecklingsverksamhet av det slag som åsyftades med Utvecklingsbolaget bedrivs på sådant sätt att avytt­ring av projekt kan genomföras smidigt och med enkla ersättningsprin­ciper. Detta torde kräva att bolaget ägs av ett större företag med utveck­lings- och produktionsresurser, käimedom om marknaden och försälj­ningsorganisation.

Mot den bakgmnd som jag har redovisat finns det enligt min mening inte skäl att ifrågasätta de näringspolitiska motiven för Utvecklingsbo­laget. Utvecklingsbolaget skall enligt min mening inte kritiseras för att det har gjort förluster under sina första år. All erfarenhet visar att vissa misslyckanden och höga kostnader måste accepteras vid utvecklings­verksamhet.

Utvecklingsbolagets svårigheter med den under år 1975 starkt steg­rade förlusten där kritik för bristande kontroll således bör riktas påverkar inte denna slutsats.

Den samlade bedömningen av erfarenheterna hittUls kan sägas vara

Prop. 1975/76:151

8

följande. Staten bör även fortsättningsvis inte enbart genom bidrag till privata företag stödja långsiktigt utvecklingsarbete utan även genom ett helägt utvecklingsbolag medverka vid genomförandet av sådant arbete. Utvecklingsverksamheten bör vara ägarmässigt knuten tiU ett företag med omfattande industriell produktion och marknadskontakt, som ska­par möjligheter tiU samarbete med andra utvecklingsresurser och smi­dig fortsatt exploatering i ett rörelsedrivande bolag när projektet når tillräcklig mognad. Den utvecklingsverksamhet som det här gäller, kan inte alltid bedrivas så att normal företagsekonomisk lönsamhet uppnås, framför allt på kort sikt.

För att upprätthålla en utvecklingsresurs av den karaktär som här avses krävs vissa löpande finansiella tUlskott utifrån. Alternativet är att bedriva enbart sådant utvecklingsarbete som tillgängliga vinstmedel inom ett produktionsföretag medger och som relativt nära ansluter sig till re­dan etablerad produktion. A andra sidan måste som gmndläggande ut­gångspunkt gälla att såväl marknadsfömtsättningar som ekonomiska för­utsättningar finns för de projekt som utvecklas. De ekonomiska problem som Utvecklingsbolaget har råkat in i är delvis ett uttryck för svårighe­terna att förena dessa olika krav. Strävan att uppnå företagsekonomisk lönsamhet på relativt kort sikt har lett till en snedfördelning av utveck­lingsbolagets kapitalresurser. Betydande belopp har bundits i produktion och marknadsföring, i vissa fall utan tillfredsställande styrning från före­tagsledningens sida.

Denna bedömning har varit riktgivande för det förslag till rekon­struktion som jag nu skall redogöra för.

Förslag till rekonstruktion

Rekonstruktionen av Utvecklingsbolaget inleddes omedelbart efter det att de nya ekonomiska förhållandena blev kända sommaren 1975. Ett viktigt första steg var Investeringsbankens beslut i början av juli månad att skriva av en fordran på Utvecklingsbolaget om 26,7 milj. kr. Jag återkommer i det följande till detta. Genom avskrivningen och riks­dagens beslut i december 1975 att tUlföra UtveckUngsbolaget 40 milj. kr. i form av aktieägartillskott fick bolaget erforderligt rådmm för att full­följa saneringsarbetet. Arbetet inriktades till väsentlig del på avyttring av vissa företagsenheter inom gmppen.

Jag avser därför att först redogöra för den del av rekonstruktionsar­betet som berör de helägda dotterbolagen  samt Stansaab.

Försäljningen av Svensk Avfallskonvertering AB (SAKAB) har tidi­gare anmälts för riksdagen (prop. 1975/76: 25 bil. 7). Utvecklingsbola­gets aktier i SAKAB har överförts till fonden för statens aktier. För­säljningen kunde ske på sådana viUkor att Utvecklingsbolaget kompen­serades för nedlagda utvecklingskostnader.

Aktierna i dotterbolaget Grubbens-Fractionator AB har per den 1

Prop. 1975/76:151

9

januari 1976 sålts tiU Cellwood AB, ett svenskt företag med verksam­het inom samma område som Gmbbens-Fractionator AB. Vidare har aktierna i dotterbolaget Anatom AB, likaledes per den 1 januari 1976, sålts till Landstingens Inköpscenlral (LIC).

Jag finner för egen del dessa båda försäljningar vara naturliga led i rekonstruktionen. Det funktionella samband som enligt uppgift finns mellan Gmbbens-Fractionator AB och Cellwood AB resp. mellan Anatom AB och LIC bör kunna medverka till att företagens fortbe­stånd säkras. De anställda i de båda dotterföretagen har deltagit i för­beredelsearbetet för försäljningen. Jag finner detta tillfredsställande.

Kvarstående helägda dotterbolag Samefa, Carbox, Edvin Gardmo AB och AB TeUusond är f. n. föremål för vissa åtgärder och över­väganden inom ramen för rekonstruktionsarbetet. Jag vill härvid nämna följande.

Vid Samefa pågår under ny ledning ett omfattande arbete i syfte att anpassa produktionsresurserna tUl försäljningsmöjligheterna. Genom na­turlig avgång har personalstyrkan sedan senhösten 1975 reducerats med ca 45 personer. En ytterligare minskning av personalstyrkan torde visa sig nödvändig.

Carbox befinner sig i ett övergångsskede meUan utvecklingsarbete och exploatering. Företaget belastas alltjämt av höga kostnader för ut­veckling och marknadsintroduktion samtidigt som intäkterna fortfaran­de är begränsade. Carbox har rönt nationell och internationell upp­märksamhet. Det är angeläget att företaget ges förutsättningar att ar­beta vidare så långt att mer säkra kommersiella bedömningar kan göras. Statens utvecklingsfond har till uppgift att finansiera utveck­lingsverksamhet av den karaktär det här är fråga om. En del av de 20 milj. kr. som fonden har föreslagits bli tillförd nästa budgetår (prop. 1975/76: 100 bil. 15 s. 255) bör få användas för att stödja ut­vecklingsverksamheten vid Carbox. Jag beräknar behovet av medel lill 5 milj. kr. Vad gäller framtida ägartUlhörighet har jag erfarit att In­vesteringsbanken beslutat pröva frågan om ett övertagande av Carbox.

Det hälftenägda Stansaab är ett av Sveriges mest avancerade företag på dataområdet. Företaget befinner sig i ett skede av snabb utveckling, som ställer betydande krav både på teknisk utveckling och kapitalin­satser. Investeringsbanken, vars uppgift är bl. a. att satsa pä tekniskt avancerade områden med god utvecklingspotential, har svarat för en inte oväsentlig del av Stansaabs kapitalförsörjning. Mot denna bak­grund finner jag det vara naturligt att Investeringsbanken övertar Ut­vecklingsbolagets aktier i Stansaab. Jag har erfarit att banken prövar frågan om ett sådant övertagande.

Jag övergår nu till att behandla frågan om moderbolaget.

Riksdagens näringsutskott anförde vid sin behandling av prop. 1975/ 76: 66 att rekonstmktionsarbetet borde inriktas på att föra över Utveck-

Prop. 1975/76:151

10

lingsbolaget till Statsföretag. Statsföretag skulle därigenom få en utveck­lingsenhet, något som enligt utskottet tedde sig nödvändigt (NU 1975/ 76: 19 s. 5).

Utskottet betonade i sitt av riksdagen godtagna betänkande att ett ägarskifte inte fick gå ut över de urspmngliga syftena med Utvecklings­bolaget. Att söka få fram produkter, metoder och system som är ange­lägna från samhällelig synpunkt borde därför enligt utskottet alltjämt vara ett viktigt mål. Utvecklingsbolagets resurser fick vidare, efter att ha förts över till Statsföretag, inte helt reserveras för koncernens egna projekt.

Med utgångspunkt i näringsutskottets uttalanden har överläggningar ägt rum mellan Utvecklingsbolaget och Statsföretag. Resultatet härav har sammanfattats i en gemensam skrivelse den 26 februari 1976.

Ett genomförande av förslagen i skrivelsen skulle i korthet innebära följande.

Statsföretag övertar per den 1 juli 1976 för 100 kr. samtliga aktier i UtveckUngsbolaget.

Utvecklingsbolaget ges därefter uppgiften att dels vara central ut­vecklingsresurs för Statsföretag, dels utgöra en kvalificerad resurs för arbete med långsiktiga, tekniskt och kommersiellt riskfyllda, projekt av samhällsangelägen natur, som inte ryms inom Statsföretags mål­sättning.

UtveckUngsbolaget planeras att från den 1 juU 1976 bestå av ca 40 personer. Som riktpunkt skall gälla att Statsföretag för egna ändamål skall belägga hälften av bolagets resurser. För att delvis täcka kostna­derna för den del av verksamheten som inte har samband med Stats­företag, skaU Utvecklingsbolaget tillföras ett bidrag. Detta beräknas be­höva uppgå till 3 milj. kr. per år räknat i 1976 års penningvärde.

Statsföretag bär, utöver nämnda bidrag, det fulla ekonomiska ansva­ret för Utvecklingsbolaget.

Utvecklingsbolagets aktiekapital förutsätts t. v. bli 2,5 milj. kr.

Innan jag redogör för min syn på de frågor som tas upp i skrivelsen vill jag något kommentera olika former för statligt utvecklingsstöd.

I Sverige har, liksom i flertalet industriländer, staten efterhand tagit på sig ett aUt större ansvar för både utveckling av teknik och utnytt­jande av teknik för samhällets olika behov. Detta ansvar tar sig uttryck i bl. a. statligt utvecklingsstöd i flera former. Grundläggande är de statliga insatserna för högre naturvetenskaplig och teknisk utbildning och forskning. Av intresse för den fråga jag här behandlar är stödet till utveckling av tekniska innovationer, dvs. nya produkter, proces­ser eller system som kan tillgodose viktiga samhällsbehov eller vara av betydelse för näringslivets förnyelsemöjUgheter. För industrins del finns även särskUda branschinriktade åtgärder t. ex. finansiering av gemensamma forsknings- och utvecklingsprogram. Slutligen bör nämnas

Prop. 1975/76:151

11

de insatser som avser att bevara och utveckla kompetens inom teknik­områden av allmän eller framtida betydelse.

Stödet tUl utveckling av tekniska innovationer lämnas av ett flertal organ. Dessas oUka verksamhetsområden karaktäriseras av de olika skedena i utvecklingsprocessen.

I de första skedena av utveckUngsprocessen där det gäller att kon­kretisera en projektidé eller att rent tekniskt utveckla den lämnas stöd av styrelsen för teknisk utveckling. Styrelsens stöd upphör normalt när projektet är tekniskt färdigutvecklat. För att föra fram projektet till ett stadium där produktens pris och avsättningsmöjligheter mer noggrant kan beräknas kan statens utvecklingsfond lämna stöd till projektet. När en noggrannare kommersiell bedömning av projektet kan göras finns möjligheter för Investeringsbanken att lämna kredit för att fi­nansiera exploateringen. Utvecklingsbolaget, avslutningsvis, bildades för att i egen regi kunna utveckla och genomföra projekt i alla de nämnda utvecklingsfaserna.

Som framgår av min redogörelse disponerar samhället över flera in­strument i forsknings- och utvecklingskedjan av vilka några har kom­mit till eller vidareutvecklats sedan Utvecklingsbolagets tillkomst. För­slaget i skrivelsen från Utvecklingsbolaget och Statsföretag finner jag väl falla inom den allmänna ram för statliga insatser på forsknings-och utveckUngsområdet som jag har tecknat i det föregående. Jag kan sålunda i huvudsak biträda detta förslag.

Utvecklingsbolaget får, om förslaget genomförs, en anknytning tUl en företagsgmpp med omfattande industriell verksamhet vilket, som jag tidigare har anfört, synes vara en gmndläggande fömtsättning för framgångsrikt utvecklingsarbete av det slag som här åsyftas. Jag för­ordar således att aktierna i Utvecklingsbolaget överlåts till Statsföretag per den 1 juU 1976.

Som jag också tidigare har anfört, behöver en långsiktigt arbetande samhällsinriktad utvecklingsresurs tillföras medel i form av bidrag. Jag ansluter mig således tiU förslaget också på denna punkt. Det­ta bidrag skall motsvara kostnaden för att sedan projektbaserad fi­nansiering genom t. ex. bidrag, lån och uppdragsintäkter har tillgodo­räknats upprätthålla en kvalificerad utvecklingsresurs för arbete med långsiktiga, för samhället angelägna projekt. Bidraget bör utgå från anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och ut­veckling. För budgetåret 1976/77 beräknar jag bidragsbehovet tiU 3 milj. kr. Jag avser att i samband med att föreskrifter meddelas för styrelsens anslagsdisposition nästa budgetår återkomma till regeringen med förslag i denna fråga.

Vad gäller genomförandet av verksamheten bör en ändring göras av riktlinjerna för bolagets arbete. Utvecklingsbolaget bör inte med­verka i exploateringen av utvecklingsprojekt. Ekonomiskt Uvskraftiga

Prop.1975/76:151

12

utvecklingsprojekt bör överföras till de producerande företagen inom Statsföretagsgruppen eller säljas tiU utomstående. Ersättningsgrunderna härför bör kunna läggas fast av den nye ägaren. Jag finner detta na­turligt med tanke på det fulla ekonomiska ansvar för Utvecklingsbolaget som Statsföretag åtar sig.

Vad gäller dimensioneringen av Utvecklingsbolaget torde den tänkta omfattningen vara tUlräcklig för att skapa tillfredsställande mångsidig­het i kompetensen och en miljö i övrigt som borgar för hög kvalitets­nivå på bolagets personal.

Det statliga bidraget till den del av Utvecklingsbolagets verksamhet som har samband med dess ursprungliga uppgifter medför ett behov av uppföljning av denna verksamhet. Det bör ankomma på regeringen att i samband med att medel ställs tUl förfogande lämna de närmare rikt­linjer som behövs för uppföljning av denna del av bolagets verk­samhet.

Jag har därmed redogjort för pågående rekonstruktionsarbete vad avser dotterbolagen, liksom för riktlinjerna för det framtida Utveck­lingsbolaget. Avslutningsvis skall jag beröra vilka åtgärder som behövs för att fuUfölja rekonstruktionsarbetet. Jag vill i detta sammanhang un­derstryka vikten av att detta arbete liksom hittills genomförs i nära samarbete med den berörda personalen och dess organisationer.

Statsföretag har förklarat sig berett att per den 1 juli 1976 också överta de vid denna tidpunkt till företag utanför Stalsföretagsgmppen ännu inte avyttrade dotterbolagen. Förutsättningen härför är dock att staten svarar för att samtliga förluster per den 31 december 1976 i resp. bolag till fullo täcks. Det ekonomiska ansvaret för verksamheten efter den 1 januari 1977 bärs av Statsföretag.

Jag biträder förslaget i aUt väsentligt. Genom att utnyttja tillfört aktieägaretillskott och tillgängliga reserver samt genom att sätta ned aktiekapitalet i Utvecklingsbolaget bör rekonstruktionen kunna genom­föras på ett tillfredsställande sätt. Kostnaderna för rekonstruktionen bör dock regleras i ett sammanhang. Jag förordar därför att ett belopp nu tillskjuts av ägaren för att fullfölja rekonstruktionen. Jag beräknar härför 27 mUj. kr. som tillförs Utvecklingsbolaget i form av aktieägartill­skott. Huvudparten av beloppet torde behöva användas för direkta in­satser i samband med försäljning av kvarvarande dotterbolag. Be­loppet bör utgöra full ersättning till Statsföretag för övertagandet av moderbolaget och eventueUa dotterbolag. Härvid har jag beräknat att Utvecklingsbolaget skall ha ett aktiekapital av 2,5 milj. kr. vid utgången av år 1976. Jag avser att i samband med att föreskrifter meddelas för anslagsdispositionen nästa budgetår återkomma till regeringen i denna fråga.

SlutUgen vUl jag ta upp frågan om den fordran på 26,7 milj. kr. på Utvecklingsbolaget   som   Investeringsbanken   har   skrivit   bort.   Detta

Prop. 1975/76:151

13

skedde på grund av att det var nödvändigt för att ge bolaget rådrum för vidare rekonstruktionsåtgärder. Banken bör kompenseras för denna förlust. Detta bör ske genom att banken tillförs 26,7 milj. kr. över ett särskilt anslag på statsbudgeten.

Den samlade kostnaden för rekonstmktionen är givetvis svär att upp­skatta. Direkt skulle enligt det förslag som jag här har redogjort för av statsmedel ha tillförts 67 milj. kr. bestående av dels det redan givna aktieägartillskottet om 40 milj. kr. dels det nu föreslagna aktieägartill­skottet för år 1976 om 27 milj. kr. Därutöver kommer ersättningen tUl Investeringsbanken om 26,7 milj. kr. Sammantaget skulle således ca 94 milj. kr. ha tillförts. De medel som föreslås för att möjliggöra att utvecklingsverksamheten inom Utvecklingsbolaget och Carbox kan fortgå, kan enligt min mening inte räknas som rekonstruktionskost­nader.

Jämfört med de förhåUanden som var kända hösten 1975 och som redovisades i prop. 1975/76: 66 kan vad gäller resultatet för är 1975 en försämring på en punkt noteras. För detta år budgeterades för Samefa ett mindre överskott. Företaget visar nu för år 1975 en för­lust före dispositioner om ca 30 milj. kr. Resultatet för år 1975 blir därmed för Samefa också väsentligt sämre än vad som beräknades un­der hösten vilket i sin tur medför att koncernens resultat försämras. Genom förbättrade resultat för andra företag inom gruppen kan dock den sammantagna resultatförsämringen jämfört med de beräkningar som kunde göras hösten 1975 begränsas till ca 5 milj. kr. Resultatet före dispositioner för år 1975 skulle därmed bli ca 51 milj. kr. Härav faller således 30 milj. kr. på Samefa. Förlusten i Samefa har därmed varit en mycket tungt bidragande orsak till de akuta svårigheter som Ut­vecklingsbolaget befinner sig i.

Genomförandet av rekonstruktionen medför extraordinära kost­nader och ställer ökade anspråk på konsolidering. Med hänsyn tagen till ytterligare nedskrivningar, extraordinära kostnader i samband med rekonstruktionen m. m. kommer den sammantagna redovisade för­lusten för år 1975 enligt nu tillgängliga beräkningar att uppgå tUl ca 90 milj. kr. jämfört med i prop. 1975/76: 66 beräknade 6770 milj. kr. (jfr. bUaga 3).

De uppgifter om resultatutfaUet för år 1975 som jag här har lämnat är under ytterligare några veckor preliminära. Bokslutet för år 1975 har ännu inte hunnit föreläggas och godkännas av styrelsen i Utveck­lingsbolaget. Ett preliminärt bokslut kommer att färdigställas inom kort och ställas till vederbörande riksdagsutskotts förfogande.

Prop. 1975/76:151

14

5    Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regering­en föreslår riksdagen att

1.

medge att aktierna i Svenska Utvecklingsaktiebolaget överlåts till AB StatsföreUg för 100 kr.,

2.

godkänna vad jag har anfört om Svenska Utvecklingsaktiebo-lagets framtida verksamhet,

3.

till Medelstillskott till Svenska Utvecklingsaktiebolaget för budgetåret 1976/77 under trettonde huvudtiteln anvisa ett re­servationsanslag av 27 000 000 kr.,

4.

till Bidrag till Sveriges Investeringsbank AB för budgetåret 1976/77 under trettonde huvudtiteln anvisa ett reservations­anslag av 26 700 000 kr.

6   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslu­tar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.

Prop. 1975/76:151

15

Bilaga I

Till Chefen för Industridepartementet

Rekonstruktion av Svenska Utvecklingsaktiebolaget, m. m.

Riksdagens näringsutskott anförde vid sin behandling av regeringens proposition angående medelstillskottet till Utvecklingsbolaget (prop. 1975/76: 66, NU 1975/76: 19) att rekonstruktionsarbetet borde riktas in på att föra över Svenska Utvecklingsaktiebolaget till Statsföretag AB. Statsföretag skulle därigenom få en utvecklingsenhet, något som enligt utskottet tedde sig nödvändigt för koncernen.

Utskottet strök emellertid under att ett ägarskifte inte fick gå ut över de urspmngliga syftena med Utvecklingsbolaget. Att söka få fram pro­dukter, metoder och system som är angelägna från samhällelig syn­punkt borde därför enligt utskottet alltjämt vara ett angeläget mål. Utvecklingsbolaget fick vidare efter att ha förts över tiU Statsföretag inte reserveras helt för dessa egna projekt. Utvecklingsbolaget skuUe vi­dare såsom tidigare utgöra en kanal för innovationer som härrör från mindre företag eller från enskilda forskare och uppfinnare. Riksdagen beslöt i enlighet med vad utskottet anfört.

Statsföretag AB och Svenska Utvecklingsaktiebolaget har gemensamt övervägt hur en rekonstmktion av Utvecklingsbolaget med dotterföre­tag (SU-gmppen) skulle genomföras. Riksdagens nyssnämnda beslut har därvid varit vägledande. Statsföretag och Utvecklingsbolaget har enats om att följande grunder bör gälla för en överlåtelse av Utvecklingsbo­laget till Statsföretag.

Staten bör med tillträde den 1 juli 1976 överlåta samtUga aktier i Ut­vecklingsbolaget tiU Statsföretag. KöpeskiUingen bör bestämmas till 100 kr. och fömtsättningama i övrigt vara följande.

Efter den 1 juU 1976 bör Utvecklingsbolagets uppgift vara att dels för Statsföretag och dess dotterföretag utföra tekniskt utvecklingsarbe­te, dels bedriva verksamhet varom riksdagen beslutat. Det fömtsattes att Utvecklingsbolagets personal snarast skall, i samråd med Statsföre­tag, nedbringas till det antal som erfordras för den framtida verksam­heten. För Utvecklingsbolagets uppgifter beräknas högst 40 heltidsan­ställda behövas. I den mån Utvecklingsbolagets personal den 1 juli 1976 överstiger detta antal, skall kostnadema för avveckling av överskjutan­de personal bestridas av Utvecklingsbolaget. Dessa kostnader förutsattes belasta 1975 års resultat i bolaget.

Statsföretag och UtveckUngsbolaget har fömtsätt att Utvecklingsbo-

Prop. 1975/76:151

16

laget med början den 1 juli 1976 årligen tillförs 3 milj. kr., räknat i 1976 års penningvärde, för att delvis täcka kostnaderna för den del av verksamheten som inte har samband med Statsföretag eller dess dotter­företag men som följer av riksdagens beslut. Det har beräknats, att om­kring 20 heltidsanställda kommer att behövas för nämnda verksamhet. Till grund för överlåtelsen bör vidare ligga balansräkning för Utveck­lingsbolaget per den 31 december 1975. Det fömtsattes att aktiekapita­let i Utvecklingsbolaget, som för närvarande uppgår till 50,5 milj. kr., sätts ned till 2,5 milj. kr.

Utvecklingsbolaget äger för närvarande samtliga aktier i AB Carbox, AB Samefa och TeUusond AB. Utvecklingsbolaget har i enlighet med riksdagens beslut med anledning av regeringens ovannämnda proposi­tion 1975/76: 66 för avsikt att sälja dessa aktier, i vissa fall efter erfor­derlig sanering av företagen. I samband därmed avses Utvecklingsbo­laget även friskrivas från alla ansvarsförbindelser som bolaget tagit på sig för dotterföretagens räkning.

Därest försäljning av något av de nu helägda bolaget inte kan kom­ma till stånd före den 1 juli 1976 förbinder sig Statsföretag att övertaga äganderätten till bolaget mot en köpeskilling av 100 kr. och på villkor i övrigt att SU friskrives från bolaget ingångna ansvarsförbindelser samt att å andra sidan Statsföretag gottgöres för redovisade förluster i ba­lansräkningarna per den 31 december 1975 och per den 31 december 1976. Vidare förutsattes att Statsföretag ges full möjlighet att vidtaga de saneringsåtgärder som avses nödvändiga i bolaget, även om detta innebär nedbantningar eller eventuell avyttring av hela eller delar av bolaget.

Det har slutligen förutsatts att den nuvarande ägaren av Utvecklings­bolaget staten garanterar Statsföretag, att förlusterna i Utveck­lingsbolagets balansräkning per den 30 juni 1976 samt förlusterna i balansräkningarna per den 31 december 1976 för de dotterbolag som kan komma att övertagas av Statsföretag täckes av staten. Det förutsat­tes härvid att vid beräkning av förlusterna Utvecklingsbolaget den 30 juni 1976 skall ha ett aktiekapital på 2,5 milj. kr. och att aktiekapitalet i respektive dotterbolag vid ingången av 1977 skall vara intakt.

Stockholm den 26 februari 1976

STATSFÖRETAG AB

SVENSKA UTVECKLINGS AB

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1975/76:151

17

Bilaga 2

Verksamheten vid Svenska Utvecklingsaktiebolaget

Svenska Utvecklingsaktiebolaget bildades vid konsUtuerande bolags-stänuna den 15 juli 1968.

För verksamheten vid Utvecklingsbolaget fram till år 1974 har redo­görelse lämnats i bilaga 2 till prop. 1971: 139 och i bUaga 1 till prop. 1974: 54.

Följande översikt syftar tiU att sektorsvis ge en kortfattad redogörel­se av verksamheten fr. o. m. år 1974 fram till våren 1976.

Medicinsk teknik

Utvecklingsarbetet inom denna sektor har bedrivits förutom av mo­derbolaget av det förutvarande dotterbolaget Anatom AB och av det hälftenägda dotterbolaget Stansaab Elektronik AB.

Chalmers tekniska högskola har för moderbolagets räkning tagit fram prototyper av en elektrisk utmstning för styrning av defekta blås- och rektalfunktioner. Klinisk provning av dessa pågår sedan omkring ett halvår vid Sahlgrenska Sjukhuset i Göteborg. Det begränsade antal prov som genomförts har givit ett mycket gott resultat. Projektet finansieras med medel från styrelsen för teknisk utveckling (STU). Utvecklingsbo­laget har samarbetsavtal, som ger bolaget exploateringsrätt.

Anatom AB inträdde i SU-gmppen som helägt dotterbolag år 1969. Bolaget, som är beläget i Nacka, hade vid utgången av är 1975 57 an­ställda samt en omsättning för år 1975 på 11,6 milj. kr. Anatom AB med dotterbolag avyttrades vid årsskiftet 1975/76 till Landstingens In­köpscenlral (LIC). Bolaget utvecklar och tillverkar produkter inom det medicinskt-tekniska området med tyngdpunkt på kompletta system-byggda utmstningar för tandläkares behandlingsrum. Anatom har nu­mera en betydande exportförsäljning främst i Norden och Västtyskland. Försäljningen sker dels genom egna helägda dotterbolag i Västtyskland och Danmark, dels genom agenter i Finland och Norge. Under år 1975 tog Anatom i bmk nya och utvidgade lokaler för produktion, kon­struktion och kontor. Vidare har större om- och nykonstruktioner ut­förts för att öka systemets flexibilitet och elektriska säkerhet. I sam­band med detta har produktionen störts med förhöjda kostnader som följd.

De patientdatasystem, som utvecklats inom Stansaab Elektronik AB har hittills levererats till bl. a. Karolinska sjukhuset, Columbia Uni-versity, New York, och Wythenshaw Hospital, Manchester, samt Sahl­grenska sjukhuset i Göteborg.

Prop. 1975/76:151

18

Miljövårds- och processteknik

Utvecklingsarbete avseende miljövårds- och processteknik har sys­selsatt, fömtom moderbolaget, AB TeUusond samt förutvarande dot­terbolagen Svenska Avfallskonvertering AB (SAKAB) och Grubbens-Fractionator AB.

SAKAB bildades år 1969 för att lösa vissa avfallsproblem beträffan­de i första hand kemiskt industriavfall, oljeavfall och annat kemiskt avfall. Företaget var ett halvägt dotterbolag till Utvecklingsbolaget t. o. m. årsskiftet 19751976, då aktierna övergick till staten, vars ägar­intresse i företaget företräds av regeringen genom jordbruksdeparte­mentet. Under senare år har SAKABs verksamhet i huvudsak varit in­riktad på att genom ett helägt dotterbolag, AB Industridestillation, driva en behandlingsanläggning för kemiskt avfaU i Lövsta utanför Stockholm. Vid denna anläggning finns tre behandlingslinjer, nämligen återvinning av eldningsolja från avfallsolja, återvinning av rena lösningsmedel ge­nom destillation av förorenade lösningsmedel samt oskadliggörande av annat kemiskt avfall genom förbränning.

Den i prop. 1974: 54 (bil. 1), omnämnda utbyggnaden av förbrän­ningskapaciteten till den av koncessionsnämnden fastställda gränsen 15 000 ton kemiskt förbräimingsavfall per år är i stort sett klar.

Ar 1975 uppgick företagets omsättning tUl 8,1 milj. kr. Antalet an­ställda i SAKAB, inkl. dotterbolaget Industridestillation, var samma år i medeltal 33 personer.

Vid årsskiftet 19711972 förvärvade Utvecklingsbolaget 60 % av aktierna i AB Fractionator. Resterande del av aktierna förvärvades un­der år 1972. Företaget, som är lokaliserat till Stockholm, byggdes upp kring en apparat för avskiljning och fraktionering av partiklar i vätskor (Float Wash), främst för användning inom skogsindustrin. Senare kom­pletterades programmet med bl. a. en s. k. virvelrenare.

Vid årsskiftet 19741975 förvärvades Grubbens &font-family:Verdana'>

Prop. 1975/76:151

19

en begränsning av verksamheten, varvid företagets verksamhet i Göte­borg avvecklades samtidigt som en del av dess resurser flyttades till Gmbbens-Fractionators lokaler i Stockholm. TeUusond kom där att ingå som en självständig avdelning i Gmbbens-Fractionator AB.

Under år 1975 utvecklade TeUusond i samarbete med Svenska trä­forskningsinstitutet (STFI) en s. k. spethaltsanalysator för användning inom massa- och pappersindustrin. Med hjälp av detta instmment fås en snabb och noggrann bestämning av pappersmassans spethalt. Spet-haltsanalysatorn skall under år 1976 introduceras på marknaden.

Genom ett samarbete mellan TeUusond och MoDo Cell AB framtogs under år 1975 även ett instmment kalorimeter med vars hjälp man kan styra kokprocessen inom cellulosaindustrin genom att mäta halten av effektivt alkali i koklutar. Kalorimetem introduceras f. n. på den svenska marknaden. Under hösten 1975 erhöll Utvecklingsbolaget vidare bidrag från arbetarskyddsfonden för vidareutveckling av en dammindikator med vars hjälp man kan kontrollera dammkoncentra­tionen i lokaler, där man av energibesparingsskäl vill låta luften cir­kulera.

I försäljningen av Gmbbens-Fractionator vid årsskiftet 19751976 ingick inte TeUusond.

Databehandlings sys t em

Utvecklingsbolaget har varit aktieägare i Stansaab Elektronik AB i Järfälla sedan år 1970 (tillsammans med AB Saab-Scania). Stansaabs produktgrenar omfattar trafiklednings-, patientdata- och dataterminal­system.

Stansaab har i Danmark etablerat ett dotterbolag för försäljning av dataterminaler. Dataterminalförsäljningen i Finland, Norge, Holland och Belgien sker via Saab-Scanias dotterbolag i dessa länder.

Stansaabs exportförsäljning har under senare år utvecklats mycket gynnsamt. Bland orderna märks särskilt en från Sovjet omfattande ett komplett trafikledningssystem på 318,5 mUj. kr. Den sovjetiska ordern, som erhölls i konkurrens med stora och välkända franska och ameri­kanska företag, är den största som Stansaab hittills har fått. Av innelig­gande order utgör exportandelen drygt 75 %. Av erhållna svenska or­der kan särskilt nämnas en från luftfartsverket på ett nytt trafikled­ningssystem vid Arlanda. Det totala orderbeståndet var vid slutet av år 1975 drygt 500 milj. kr.

Under slutet av år 1975 inleddes en utbyggnad av företagets lokaler i Järfälla för att tillgodose det ökade behov av utrymme som den starkt stigande orderingången innebär. Stansaabs omsättning uppgick år 1975 tUl 125 milj. kr., varav dataterminalsystemen svarade för ca 75 milj. kr.

Antalet anställda var under år 1975 i medeltal 965 personer.

Prop. 1975/76:151

20

Transportteknik

Prov med ett av moderbolaget vidareutvecklat s. k. järn-luftbatteri­system i fordon skedde under år 1975. Erfarenheterna från dessa samt utförda marknadsundersökningar visade dock att detta batterisystem i dagsläget blir alltför dyrt och komplicerat för en utbredd framtida an­vändning, samtidigt som vissa problem framför allt av hjälpsystems-karaktär återstår att lösa.

Inom projektets ram har emeUertid en järnanod tagits fram vars egenskaper är bättre än kända motsvarigheters. Dessa egenskaper gör att denna komponent kan exploateras i nickel-järnbatterier med betyd­ligt lägre komplexitet än i järn-luftbatterier. Då Utvecklingsbolaget inte disponerar en nickelelektrod på samma utvecklingsnivå som järnelektro­den, måste arbetet med ett nickel-järnbatterisystem ske i samarbete med part som förfogar över detta kunnande. Prov och diskussioner pågår tUlsammans med utländska intressenter.

Det i samarbete med Volvo och Saab vid årsskiftet 19731974 slut­förda projektet angående möjligheterna att utveckla kollektiva person­transportsystem för stads- och förortstrafik ledde under år 1974 dels till en i samarbete med Stansaab utarbetad specifikation av ett busstrafik­ledningssystem för Stockholms stad (på vilken Stansaab senare tecknade kontrakt för leverans), dels till en i samarbete med Stockholms Lokal­trafik och AB[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:3.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Produktionsteknik

Verksamheten vid AB Carbox i Ystad omfattar utveckling, tUlverk­ning och försäljning av kompletta hydrauliska pressystem. Särskilt inom områdena plåtformning och kompaktering av pulver har nya system­lösningar utvecklats. Systemen innefattar bl. a. olika typer av trådUnda-de förspända presstativ samt hanteringsutrustningar, verktyg och mät­utrustningar. I de kompletta systemen ingår även datorer för automa­tisering och processtyrning. Pressystemen har mottagits, med stort in­tresse på marknaden, vilket har resulterat i ett stort antal förfrågningar och en ökande försäljning. Ett flertal system har sålts och leverats till såväl de skandinaviska länderna som övriga Västeuropa och Asien. Under år 1975 gjordes en inbrytning på den nordamerikanska mark­naden genom försäljning av en datorstyrd press för kvalificerad plåt­formning till Westinghouse Electric Corporation.

Företaget har under år 1975 byggt ut sin organisation i Ystad såväl vad avser personal som produktionsresurser.

Carbox omsatte år 1975 2,7 milj. kr. och sysselsatte i medeltal 63 personer.

I december 1974 förvärvade Utvecklingsbolaget samtliga aktier i Edvin Gardmo AB i SundsvaU. Företaget, som projekterar, tillverkar och säljer transport- och hanteringsutmstning för huvudsakligen den

Prop. 1975/76:151

21

träbearbetande industrin, sågverk och mekanisk industri, har på sitt pro­duktprogram bl. a. virkespaketeringsanläggningar, skivhanteringsutmst-ningar, lyftutmstning samt övrig hanteringsutmstning, främst för skogs­industri.

Under år 1975 togs nya kontors- och fabrikslokaler i bruk. Omsätt­ningen för Edvin Gardmo AB uppgick år 1975 till ca 12 milj. kr. An­talet anställda var samma år i medeltal 54 personer.

I samarbete med STFI och träindustrier samt med finansiellt stöd från STU bedriver moderbolaget f. n. inom skogsindustrisektorn ett projekt rörande utveckling av ett produktionssystem för medelstora såg­verk, syftande till ett högre utbyte av råvaran samt bättre anpassning till en högre förädlingsgrad. Ett annat projekt, som genomförs på lik­nande sätt, är utveckling av ett nytt trämaterial spånträ med bätt­re hållfasthetsegenskaper än bl. a. den konventionella spånskivan. Hit­tills utförda tester bekräftar de goda hållfasthetsegenskaperna hos ma­terialet som den nya produktionstekniken möjliggör.

AB Samefa inköptes av Utvecklingsbolaget år 1972. Företaget har huvudkontoret förlagt till Stockholm och produktionen förlagd till Kungsör.

Samefas verksamhet omfattar utveckUng, tillverkning och marknads­föring av system och produkter inom onuådena data, elektronik och mekanik. Produktionen av bUskyltar dominerar verksamheten under åren 19721974. Under åren 1973, 1974 och 1975 genomfördes stora investeringar inom företaget. Dessa investeringar har gällt utveckling av nya produkter, förbättring av Kungsör-fabrikens maskinpark och ut­byggnad av produktionslokalerna samt personalresurser. Ett stort antal nya produkter och system har lanserats. Bland dessa märks ett system för mätning och riktning av krockskadade bilar, ett mätsystem för mät­ning av axlar på lastbilar och släpvagnar och en axeltrycksvåg för for­don uppbyggd enligt en ny princip.

Samefa tillverkar och marknadsför också ett vågsystem för både räls-och vägbundna fordon.

Samefa har vidare under åren 1974 och 1975 svarat för utveckling, tUlverkning och distribution av en ny kilometerräknare (en s. k. navräk-nare) avsedd för den konmiande reformen rörande kilometerbeskattning av släpvagnar. Inom företaget pågår f. n. leveranser dels av en dator­styrd testutrustning för fuUständig kontroll av en serietillverkad pro­dukt, dels av en komplett maskinanläggning för tillverkning av registre­ringsskyltar till Danmark. Det kan även nämnas, att det tidigare me­kanikprogrammet drivits vidare.

Företaget, som t. o. m. verksamhetsåret 1974 gick med vinst, har un­der år 1975 fått vidkännas en kraftig förlust bl. a. på gmnd av den starka expansionen.

Samefa omsatte under år 1975 42,1 milj. kr. och sysselsatte i medel­tal 303 personer.

Prop. 1975/76:151

22

Bilaga 3

Svenska Utvecklingsaktiebolaget

Preliminärt redovisat resultat för år 1975 (milj. kr.)

Resultat före dispositioner Nedskrivning aktier i dotterbolag' Nedskrivning aktiverade utv. kostnader Nedskrivning aktiverade utv. kostn. Carbox' Extra lagemedskrivning i sålda dotterbolag' Extraordinära kostnader*

Avskrivning av lån i Sveriges Investeringsbank Aktieägartillskott

Redovisat resultat för år 1975

Utfall (prel. bok­slutsupp­gifter)

Uppskatt­ningar i prop. 1975/76: 66

-51,3 -19,6 - 6,7

omkr.   45,0 -16,5 - 6,0

-    4,0

-    3,1

-    5,3

-90,0

-67,5

26,7 40,0

ca     27,0 40,0

0,5

-23,3

' Nedskrivningen av aktier i dottebolag har ökat med 3,1 milj. kr. Differensen förklaras av nedskrivningsbehov i samband med försäljning av dotterbolag. " Samtliga aktiverade utvecklingskostnader har bortskrivits genom denna trans-akdon.

 Avser försäljningen av Anatom AB samt Gmbbens-Fractionator AB.

*         Avser bl. a. kostnaden för avveckling av viss personal.

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1974 7*0201