Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1977/78:129

Regeringens proposition

1977/78:129

om distriktsindelning, arbets- och personalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet.

beslutad den 2 mars 1978.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

JOHANNES[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslagom att nuvarandedistriklsindelning skall bibehållas. Nuvarande stationeringar av exekutiv personal utanför kronofog-dedislriklens centralorter behålls tills vidare oförändrade. Indragning av sådana stationeringar föreslås kunna ske endast när del inte avsevärt försämrar den service som kronofogdemyndigheterna skall kunna ge allmän­heten och det inte är möjligt atl åstadkomma tillfredsställande arbetsunder-lag. Kronofogdemyndighetema föreslås få en ny arbetsorganisation som i sina grunddrag är lika för hela landet. Förslag läggs vidare fram om personalbemanningen av de nyorganiserade kronofogdemyndigheterna samt om anslag för budgetåret 1978/79. Den nya organisationen föreslås skola genomföras den 1 juli 1978 för kronofogdemyndigheten i Stockholm och den 1 januari 1979 för övriga kronofogdemyndigheter.

1 Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 129

Prop. 1977/78:129

Utdrag

KOMMUNDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-02

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om distriktsindelning, arbets- och personalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet

1 Inledning

I prop. 1977/78:100 (bil. 18 s. 74) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1978/79 till Kronofogdemyndigheterna beräkna ett förslagsanslag av 295 281 (X)0 kr. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga.

Den exekutiva verksamheten avser dels del allmännas fordringar för skatter, böter, allmänna avgifter m. m., dels ärenden som anhängiggörs av enskilda rättsägare. Den förra ärendegruppen dominerar. Dessutom är kronofogde skyldig att handlägga ärenden enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs samt atl efter länsstyrelsens förordnande vara överexekutor för särskild förrättning.

För den exekutiva verksamheten är landet indelat i kronofogdedistrikt. I varje distrikt finns en kronofogdemyndighet med en kronodirektör eller kronofogde som chef Riksskatteverket är centralmyndighet för administra­tion av exekutionsväsendet.

Antal tjänster inom de 81 kronofogdedistriklen uppgår lill ca 2 700.

Om man bortser från särskilt beräknade uppbördsmedel, uppgår medels­anvisningen för innevarande budgetår till över 265 milj. kr.

Genom beslul den 8 november 1974 bemyndigade Kungl. Maj:l chefen för kommundepartemenlet att tillkalla högst fyra sakkunniga med uppdrag att se över distriklsindelning, arbets- och personalorganisation m. m. inom exeku­tionsväsendet. De sakkunniga som antog benämningen kronofogdemyndig­hetsutredningen har den 11 augusti 1977 lämnai betänkandet (SOU 1977:42) Kronofogdemyndigheterna.

Efter remiss har ynranden över belänkandet avgelts av justitiekanslern, domstolsverket, Svea Hovrätt, riksarkivet, statskontoret, riksrevisionsver­ket, riksskatteverket, samtliga länsstyrelser efter hörande av kronofogde-

Prop. 1977/78:129

3

myndigheterna och berörda kommuner, decentraliseringsulredningen, dele­gationen för glesbygdsfrågor, fögderiutredningen, hemförsäljningskommit­tén, konkurslagskommittén. Centralorganisationen SACO/SR, Föreningen Sveriges kronofogdar och TCO:s statsriänstemannasektion (TCO-S).

Förslag till organisation för kronofogdemyndigheterna i Stockholms, Malmö och Göteborgs distrikt har utarbetats av riksskatteverket efter samråd med kronofogdemyndighelsulredningen. Yttranden över förslaget har avgetts av berörda länsstyrelser och kronofogdemyndigheter samt Jurist- och Samhällsvetareförbundet.

2 Nuvarande förhållanden, tidigare förslag m. m.

Förden exekutiva verksamheten är landet indelat i 81 kronofogdedisiriki. Fyra län utgör vartdera ett sådant distrikt. I varje distrikt finns en kronofogdemyndighet med en kronodirektör eller kronofogde som chef Förutom på distriktens centralorter finns exekutiv personal stationerad på sammanlagt 99 orter. Totalt finns del alltså f. n. exekutiv personal på 180 orter i landet. Antalet anställda inom organisationen uppgår till ca 2 700. Sedan den 1 juli 1973 är riksskatteverket centralmyndighet för administration av exekutionsväsendet.

De allmänna riktlinjerna för landets indelning i kronofogdedistrikt fast­ställdes av 1972 års riksdag (prop. 1972:1 bil. 14, CU 1972:7, rskr 1972:70). Frågan om denna indelning hade före riksdagens beslut utretts genom särskilt tillkallade sakkunniga. De sakkunniga - som hade antagit namnet utredningen rörande centralorgan inom exekutionsväsendet - hade i sill år 1971 lämnade betänkande (Ds C 1971:2) Centralorgan inom exekutionsvä­sendet-Översy nav landets indelning i kronofogdedistrikt föreslagit bl. a. att antalet kronofogdedistrikt skulle minskas från 81 lill 35. Sammanlagt 19 län föreslogs vartdera skola bilda ell sådant distrikt.

Utredningens förslag innebar i korthet följande. Kronofogdedistrikten bör bildas av hela kommuner eller kommunblock. De bör inte bryta länsgrän­serna. Indelningen bör göras så atl helt fögderi eller hela fögderier ingår i ett distrikt som anpassas till domkretsindelningen. Distrikt bör om möjligt utformas så atl den åriiga arbetsmängden omfattar minst 35 00(M0(X)0 allmänna och enskilda mål. Vid indelningen bör beaktas att allmänhetens möjligheter atl komma i kontakt med myndigheten inte får försämras. Vidare bör nytt kronofogdedisiriki i princip bildas genom sammanslagning av befintliga distrikt. Residensstad bör, om inle särskilda omständigheter föranleder till annal, vara centralort i kronofogdedistrikt.

Departementschefen (prop. 1972:1 bil. 14, s. 29) anförde atl väntade reformer inom exekutionsväsendet skulle komma att ställa ökade krav på en bättre arbetsorganisation med bl. a. ökad specialisering. Vidare borde bättre möjligheter skapas att anpassa personalorganisationen lill växlingar i arbets­belastningen. Härigenom skulle förutsättningar ges för en mer enhetlig och ändamålsenlig organisation samt en bättre rekrytering och utbildning. Dessa

Prop.1977/78:129

4

mål skulle endast kunna nås genom all större enheter skapades. Distriklsin­delningen fick dock inte medföra försämrad service gentemot allmänhet eller kommuner. Därför borde den exekutiva fältverksamheten på ort, som genom ändrad distriktsindelning upphör att vara centralort i kronofogdedistrikt, bedrivas med i huvudsak oförändrad personalstyrka.

I sill av riksdagen godkända betänkande instämde civilulskottet i allt väsentligt med vad utredningen och departementschefen hade anfört om riktlinjerna för översyn av distriklsindelningen. Utskottet ansåg dock alt dessa riktlinjer kunde behöva modifieras. Geografiska skäl kan sålunda motivera atl till ytan slora län delas in i fler distrikt än vad utredningen hade föreslagit. Utskottet betonade särskilt alt företagare utan alltför tidsödande resor behöver kunna komma i kontakt med chefen för kronofogdemyndig­heten. Samlidigt uttalade utskottet atl distrikten bör dimensioneras så att möjliga rationaliseringsvinster las lill vara.

Kungl. Maj:t uppdrog den 2 juni 1972 åt exekutionsväsendets organisa­tionsnämnd alt med ledning av de riktlinjer som nu har redovisats utarbeta förslag till landels indelning i kronofogdedistrikt och till arbets- och personalorganisation inom distrikten. 1 samband med förberedelserna för överförandet av centralmyndighelsuppgifterna inom exekutionsväsendet lill riksskatteverket flyttades uppdraget över på en särskild utredningsman. Denne lämnade den 30 oktober 1973 betänkandet (Ds C 1973:3) Distriklsin­delning, arbets- och personalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet.

Utredningsmannen föreslog atl kronofogdedislriktens anlal skulle redu­ceras lill 36. Enligt förslaget skulle 18 län bilda vartdera ett distrikt. Stockholms län föreslogs bilda sju. Malmöhus län tre samt Öslergötiands, Göteborgs och Bohus, Älvsborgs och Gävleborgs län vartdera två distrikt. Utanför centralorterna skulle exekutiv personal finnas på 99 stationerings­orter. Detla innebäratt exekutiv personal enligt förslaget skulle finnas på 135 orter.

Utredningsmannen framhöll alt målen och ärendena hos kronofogdemyn­digheterna inte bara hade ökat i antal sedan exekutionsväsendet förstatli­gades den 1 januari 1965 utan även hade undergått en påtaglig kvalitativ förändring. Stora krav måste därför ställas på både arbetsorganisation och personal. En arbetsspecialisering har redan måst genomföras i de större kronofogdedistriklen och är nödvändig även i övrigl, om nuvarande arbetsuppgifter och väntade nya arbetsuppgifter - t. ex. övertagandel av överexekulorsgöromålen från länsstyrelserna - skall kunna fullgöras. Mot den bakgrunden lade utredningsmannen fram förslag om arbetsorganisation för dels kronofogdedistrikt av normaltyp (normalorganisation), dels ell vart av Stockholms, Malmö och Göteborgs kronofogdedisiriki. Organisationen i de tre storsladsdislrikten bringades därvid så långt möjligt i principiell överensstämmelse med normalorganisationen.

En av de förutsättningar på vilka utredningsmannen grundade sitt förslag var alt arbetsorganisationen skall utformas på sådant sätt, atl den smidigt kan

Prop. 1977/78:129

5

anpassas lill väntade reformer. Speciellt intresse ägnades frågor om fördel­ningen av ansvar och befogenheter, behov av samordning och specialisering, intern kontroll och tillsyn saml kommunikation inom en kronofogdemyn­dighet.

Utredningsmannen ansåg atl för en kronofogdemyndighet av normaltyp bör fyra funktionsområden bestämma utformningen av organisationen. Dessa områden är administration, handläggning av allmänna mål m. m., handläggning av enskilda mål m. m. samt fältverkslällighel. Kronofogde­myndighetens ledning bör utgöras av chefkronofogden, övriga kronofogdar saml cheferna för myndighetens organisationsenheter. Utredningsmannen föreslog att inom varje kronofogdemyndighet skulle finnas en ställföreträ­dande chefkronofogde.

Åtskilliga remissinstanser ställde sig negativa lill förslaget. Kritik riktades främst mot förslaget till indelning av landet i kronofogdedisiriki.

Flertalet remissinstanser ansåg att förslaget till distriktsindelning innebar för få distrikt, vilket medförde sämre service för den rätlssökande allmän­heten och mer resor förden kvalificerade kronofogdepersonalen. Remissin­stanserna framhöll vidare att förslaget hade tagit alltför stor hänsyn till föreslagna men ännu ej beslutade reformer såsom överftyttning av överexe-kutorsuppgifter från länsstyrelse till kronofogdemyndighet. Ett par remiss­instanser ansåg å andra sidan all förslaget innebar för många distrikt. Som skäl för atl minska antalet distrikt i förhållande till förslaget anfördes bl. a. att behovet av specialisering därigenom kan bli bättre tillgodosett.

Förslaget lill arbetsorganisation godtog remissinstanserna i regel. Någon remissinstans framhöll emellertid alt organisationsstrukturen vid landels tre största kronofogdedistrikt fordrade en grundligare undersökning än vad utredningsmannen hade kunnat göra.

Flertalet remissinstanser ansåg att den personalorganisation som utred­ningsmannen föreslog var för knappt tilllagen.

Departementschefen anförde i samband med sin anmälan den 15 mars 1974 av fråga om anslag lill kronofogdemyndigheterna (prop. 1974:19) alt kritiken mot förslagen om distriklsindelning, arbets- och personalorganisa­tion m. m. inom exekutionsväsendet hade sådan tyngd atl förslagen inle kunde läggas lill grund för ett ställningstagande. En översyn av förslagen borde göras av en utredning med pariamentarisk sammansättning.

Genom beslul den 8 november 1974 bemyndigade Kungl. Maj:t chefen för kommundepartementet att tillkalla högst fyra sakkunniga med uppdrag att se över distriklsindelning, arbets-och personalorganisation m. m. inom exeku­tionsväsendet. De sakkunniga har som förut nämnts den 11 augusti 1977 lämnat betänkandet (SOU 1977:42) Kronofogdemyndigheterna.

3 Utredningen

Kronofogdemyndigheisutredningen har vid inriktningen av utredningsar­betet fäst stort avseende vid den kritik som fördes fram vid remissbehand-

Prop.1977/78:129

6

lingen av det betänkande (Ds C 1973:3) Distriktsindelning, arbets- och personalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet (DAP)som lades fram den 30 oktober 1973. Av prop. 1974:19 framgår all dåvarande chefen för kommundepartemenlet hade funnit att kritiken hade sådan tyngd alt förslagen i betänkandet inte kunde läggas till grund för ett ställningsta­gande.

Utredningen anser all förutsättningarna för en så långtgående distriktsre­form som tidigare framlagda förslag skulle innebära har ändrats i flera avseenden. Strävandena lill en decentralisering av statsförvaltningen har under senare år fått väsenlligl ökad styrka. Nära samband härmed har önskemålen atl upprätthålla eller förbättra olika myndigheters anknytning till lokala förhållanden och möjligheter alt ge service åt allmänheten och kommunerna.

Utredningen har låtit företa två särskilda undersökningar i syfte att komplettera utredningsunderiaget på ett par områden som har ansetts vara av särskilt intresse för uiredningens överväganden och ställningstaganden.

Det ena området gäller kronofogdemyndigheternas kontakter med gälde-närer m. fl. En kartläggning av detta område skulle enligt utredningen kunna belysa begreppet service i myndigheternas verksamhet och därvid ge en utgångspunkt för de bedömningar och avvägningar i fråga om behovet av exekutiv personal av olika kategorier som fordras på olika stationeringsorter för atl fullgod service skall kunna lämnas till rimliga kostnader.

Undersökningen visar atl huvuddelen av kontakterna vid besök och telefonsamtal avser frågor som har samband med mål och ärenden som handläggs vid myndigheterna. Omkring tio proceni av kontakterna gäller dock mera allmänna frågor utan sådana samband. Denna rådgivande verksamhet i bl. a. skatterättsliga, redovisningstekniska och därmed sammanhängande ekonomiska frågor bör inle underskattas, framhåller utredningen. Enligt utredningen bidrar denna service lill alt allmänheten (år en positiv inställning lill kronofogdemyndigheterna och deras verksam­het.

Undersökningen visar även att myndigheternas kontakter med allmän­heten m. fl. huvudsakligen sker genom den exekutiva personalen. Kontak­terna genom besök hos myndigheterna är av betydelse såväl på centralorterna som på övriga stationeringsorter. Undersökningen visar också enligt utred­ningen att besöksbenägenheten avtar väsentligt, om reseavstånden är längre än 50 km. Med hänsyn till möjligheterna att lämna service bör därför exekutiv personal, så långt del är möjligt av andra skäl, inte stationeras på större avstånd än 50 km från betydande befolkningskoncenlrationer. Undersök­ningen visar vidare alt kronofogdepersonalens andel av kontakterna är låg. När det gäller kontakter ulan samband med visst mål eller ärende intar dock kronofogdarna en något mer framträdande roll som kontaktpersoner. Även kronokommissarierna synes ha haft en något större andel av kontakterna i den rådgivande verksamheten än i den exekutiva.  Kontorspersonalen

Prop.1977/78:129

7

svarade för nära en tredjedel av alla kontakter och nära en fjärdedel av besökskontaklerna. Omkring två tredjedelar av besökskontakterna avsåg mottagande av betalning från gäldenärer. 1 övrigt gällde det främst diskussion om skuldbelopp och målens handläggning.

Det andra området som utredningen lät undersöka gällde fördelningen av kronofogdemyndigheternas verksamhet på skilda arbetsuppgifter. Närmare kännedom därom ansågs önskvärd för beräkning av myndigheternas perso­nalbehov. 1 samverkan mellan riksskatteverket och utredningen företogs därför en undersökning av hur arbetstiden för personalen vid vissa krono­fogdemyndigheter fördelades på olika arbetsuppgifter i verksamheten.

De arbetsuppgifter som redovisningen avsåg kunde föras samman i huvudgrupperna gemensamma funktioner, enskilda mål, allmänna mål och ärenden. Gruppen gemensamma funktioner omfattar bl. a. ledning och planering av verksamheten, administrativa stödfunktioner, utbildning och information, kontroll och revision. Av undersökningsresultatet framgår att gruppen gemensamma funktioner svarar för ca 13 procent av hela den för myndigheterna inrapporterade tidsåtgången. Kronofogdepersonalen visar största tidsåtgången för gruppen. En tredjedel av denna personals tid ägnas åt arbetsuppgifter inom denna grupp, med tyngdpunkt på arbetsledning och utbildning. För kronokommissarierna åtgår 23 procent av liden lill denna grapp av uppgifter. För övrig exekutiv personal är andelen tio procent och här dominerar utbildning och vittnestjänslgöring. Även kontorspersonalen redovisar tio procent som nästan uteslutande avser administrativa stödfunk­tioner.

Slorstadsmyndigheterna redovisar för gemensamma funktioner samman­lagt någon procentenhet mer än övriga myndigheter. Resultatet visar i övrigl stor överensstämmelse mellan de olika typerna av myndigheter.

Av myndigheternas samlade tidsåtgång hänför sig drygt 20 proceni till handläggning av enskilda mål. Kronofogdepersonalen ägnar vid sidan av de gemensamma funktionerna i regel mest lid ål handläggningen av enskilda mål. Även beträffande de enskilda målen föreligger stora likheter mellan storstadsmyndigheterna och de övriga myndigheterna. Tidsåtgången för fältverkställigheten är dock större i landsortsdistriki och förefaller enligt utredningen att vara relativt oberoende av målantalet.

För handläggning av allmänna mål används genomsnittligt ca 35 proceni av myndigheternas samlade arbetsinsats. För storstadsmyndigheterna är andelen några procentenheter mindre. Kronofogdepersonalen i myndigheter med få kronofogdar synes ägna mindre del av tiden åt allmänna mål, än vad fallet är i myndigheter med flera kronofogdar. Kronokommissarierna synes allmänt ägna mer tid åt allmänna mål än enskilda mål. För övrig exekutiv personal överensstämmer arbetstidsandelen för allmänna mål mellan de tre slorstadsmyndigheterna och de övriga. Denna personal använder genom­snittligt 40 procent av sin arbetstid till de allmänna målen. 1 slorstadsmyn­digheterna åstadkommer de stora målvolymema merarbete och lar större del

Prop.1977/78:129

8

av myndigheternas totala resurser i anspråk. Ytstora distrikt kräver även i allmänna mål mer resurser för fältverkställigheten.

Utredningen har som huvudprincip för distriktsindelningen inom exeku­tionsväsendet valt atl ell kronofogdedisiriki skall vara så slort all del ger meningsfull och utvecklande sysselsättning för personal av alla kategorier och atl verksamheten inom distriktet inle alllför mycket påverkas av tillfälliga störningar genom frånvaro, belastningstoppar m. m. Detta krav tillgodoses enligl utredningen i distrikt med så stor arbetsmängd alt det ger full sysselsättning även ål minsl två kronofogdar. En dislriktsorganisation med detta grundmönster bör göra det möjligt för kronofogdemyndigheterna alt även bemästra nya arbetsuppgifter som kan följa av reformer inom exekutionsväsendet. Från denna huvudprincip förordar utredningen vissa avsteg i det allmänna stödområdet och därmed jämförbara områden.

För att en organisation som omfattar även distrikt med endast en kronofogde skall kunna fullgöra såväl nuvarande som nya uppgifter effektivt och med tillgodoseende av kraven på rättssäkerhet anser utredningen att myndigheterna i dessa distrikt måste få särskilt stöd i sin verksamhet när ordinarie kronofogde under längre tid är alltför arbetstyngd eller inte är i tjänst. Utredningen föreslår att ansvaret för stödinsatserna skall ankomma på den största kronofogdemyndigheten i länet och att beslut om förordnande av vikarie eller tjänsteman för handläggning av viss uppgift m. m. skall fattas antingen av chefen för sådan myndighet eller av länsstyrelsen.

Vid kortare frånvaro av kronofogde vid "enfogdemyndighel" bör krono­fogdens uppgifter i första hand fullgöras av behörig kronofogdesekreterare, som är tillgänglig inom länet. Om vikariefrågan inte kan lösas på detta sätt, skall enligt utredningens förslag kronokommissarie i sin egenskap av ställföreträdare för chefen få behörighet att fullgöra de uppgifter i fråga om den löpande exekutiva och administrativa verksamheten som inte kan anslå utan olägenhet. En sådan utvidgning av kronokommissaries behörighet kan kräva kompletterande utbildning anmärker utredningen.

Utredningen föreslår att nuvarande slalioneringar av personal utanför kronofogdedislriktens centralorter tills vidare behålls oförändrade. På orter som enligt den föreslagna distriktsindelningen upphör att vara centralorter behålls stationeringar av personal för den faltverksamhet som i huvudsak­ligen oförändrad omfattning skall bedrivas från dessa orter.

Fråga om indragning av en stationering skall enligt utredningen prövas när det vid en stationering med en exekutiv tjänsteman uppstår vakans på den där placerade tjänsten. Frågan bör även prövas när kronofogdemyndigheten och personalen är överens härom. Indragning av en stationering skall liksom f n. beslutas av riksskatteverket i samråd med länsstyrelsen, om båda myndigheterna är överens om beslutet. 1 annat fall bör frågan avgöras av regeringen. Utredningen anser att prövningen av en fråga om indragning av en stationering bör förutom indragning eller behållande av staiioneringen även avse en ändring av den tiänst som är placerad vid stationeringen från

Prop.1977/78:129

9

heltidstiänst till deltidstjänst. Avgörande vid prövningen bör vara dels stationeringens arbetsvolym dels allmänhetens behov av service frän staiio­neringen.

Arbetsvolymen för en stationering bör normalt ge underiag för minsl en heltidstjänst framhåller utredningen. Möjligheterna att anpassa statione­ringens ansvars- och arbetsområde så atl detta blir fallet bör tas till vara så långt som det är praktiskt lämpligt. Allmänhetens möjligheter att besöka en stationering bör, anför utredningen, normalt anses vara tillfredsställande, om reseavståndet till stationeringsorten inte är längre än 50 km. En stationering bör inle dras in, om det medför att en viktig del av stalioneringens arbetsområde kommer att ligga längre än 50 km från närmaste staiione-ringson eller centralort i distriktet.

Vid en stationering som inte kan ges tillfredsställande arbelsunderlag för en heltidstiänst för exekutiv tjänsteman och som inle bör dras in med hänsyn till avstånden till annan slationeringsorl eller centralort bör enligt utred­ningen inrättas en deltidstiänsl för exekutiv tjänsteman. Innehavare av sådan deltidstiänsi bör erbjudas kompletterande arbetsuppgifter som krävs för heltidssysselsättning. De kompletterande arbetsuppgifterna bör avse taxeringsarbete inom skatteadministrationen. De bör erbjudas i form av arvodestiänst vid lokal skattemyndighet eller länsstyrelse.

På grundval av de principer för distriklsindelning som utredningen förordar föreslår utredningen en distriklsindelning med 65 distrikt. Av de nuvarandeSI distrikten behålls 49 oförändrade. De 16övriga distrikten bildas genom sammanslagning av nuvarande distrikt (10 st)eller i några fall delar av sådana (6 st). Utredningens förslag lill distriktsindelning torde fa fogas som bilaga 1 lill protokollet i delta ärende.

De 16 nya distrikten enligt utredningens förslag är i Stockholms län Täby som bildas av nuvarande Norrtälje och Täby distrikt, i Södermanlands län Nyköping som bildas av nuvarande Katrineholms och Nyköpings distrikt, i Malmöhus län[REDACTED_EFTERNAMN] och Ystad som bildas det förra av nuvarande Eslövs och Lunds distrikt, det senare av nuvarande Trelleborgs och Ystads distrikt, i Älvsborgs län Alingsås och Trollhättan som bildas det förra av nuvarande Alingsås distrikt och Ale kommun inom Trollhättans distrikt, det senare av nuvarande Trollhättans (utom Ale kommun) och Vänersborgs distrikt, i Skaraborgs län Lidköping och Skövde som bildas det förra av nuvarande Lidköpings och Marieslads distrikt, det senare av nuvarande Falköpings och Skövde distrikt, i Örebro län Örebro som bildas av nuvarande Hallsbergs, Karlskoga och Örebro distrikt, i Kopparbergs län Falu och[REDACTED_EFTERNAMN] som bildas del förra av nuvarande Avesta, Boriänge, Falu (utom Rättviks och Leksands kommuner)och Ludvika distrikt, det senare av nuvarande[REDACTED_EFTERNAMN] distrikt och Rättviks och Leksands kommuner inom Falu distrikt, i Västernorrlands län Örnsköldsvik som bildas av nuvarande Sollefteå och Örnsköldsviks distrikt saml i Norrbottens län Boden och Luleå som bildas det förra av nuvarande Bodens distrikt och Arieplogs, Arvidsjaurs och Älvbyns kommuner inom

Prop.1977/78:129

10

Piteå distrikt, det senare av nuvarande Luleå distrikt och Piteå kommun inom Piteå distrikt.

För närvarande finns 35 distrikt med endast en tjänst för kronofogde.Enligt den föreslagna distriktsindelningen förutses 17 sådana distrikt finnas kvar, nämligen Oskarshamns, Visby, Karishamns, Landskrona, Alingsås, Arvika, Sunne, Lindesberg,[REDACTED_EFTERNAMN], Härnösands, Örnsköldsviks, Lycksele, Skellefteå, Bodens, Gällivare, Haparanda och Kirana distrikt. Utredningen bedömer atl utvecklingen av arbetsvolymema i sju av dessa distrikt - Visby, Karishamns, Landskrona, Alingsås, Arvika,[REDACTED_EFTERNAMN] och Örnsköldsviks distrikt - kan bli sådan atl de kommer att ge underiag för två tjänster för kronofogdar inom de närmaste åren. Vid denna bedömning har utredningen räknat med att de uppgifter som kan komma atl föras över från överexekutor till kronofogde­myndigheterna kommer atl medföra en ökad arbetsbelastning.

Utredningen ansluter sig lill de principer för utformning av normalorga­nisationen av en kronofogdemyndighet som angavs i DAP nämligen att vid varie myndighet skall finnas en centralavdelning med två sektioner, en för allmänna mål och ärenden och en för enskilda mål och löneexekution. Det skall även finnas en fältavdelning av samma typ som i nuvarande organisa­tion. Fältavdelningar bör delas in i fältseklioner som skall finnas dels på myndigheternas centralorter, dels i vissa fall på olika stationeringsorter.

Utredningen framhåller emellertid att den organisation som föreslogs i DAP behöver modifieras i vissa avseenden. Modifieringarna innebär främst atl administrativa enheter i regel inte inrättas hos myndigheterna. De allmänadministraliva uppgifterna bör normalt ankomma på en sekreterare hos chefkronofogden eller vid behov ett sekretariat, som utöver sekreteraren beslår av ytterligare någon tjänsteman.

Länsstyrelserna skall, anför utredningen, så långt som möjligt svara för de stora arbetsrutinerna när det gäller personal- och ekonomiadministration för kronofogdemyndigheterna. De bör även tillhandagå myndigheterna med expertis inom dessa områden.

Exekutiva tiänstemän med stationering utanför distriktens centralorter skall enligt utredningens förslag alltid ingå i en fältsektion.

Förslag lill organisation för kronofogdemyndigheterna i Stockholm, Malmö och Göteborg har utarbetats av riksskatteverket i samråd med utredningen. Förslaget innebär all i princip samma organisation tillämpas vid de tre myndigheterna. Under kronofogdemyndighetens chef bedrivs myndighetens verksamhet i ett anlal enheter och avdelningar. En adminis­trativ enhet svarar för olika administrativa uppgifter av stöd- och serviceka­raktär. Mål och ärenden avseende dels konkurs och lönegaranti, dels införsel för underhållsbidrag handläggs vid två särskilda enheter. Dessutom finns en särskild enhet för intern kontroll och tillsyn. Övriga mål och ärenden fördelas på fyra avdelningar vid myndigheten i Stockholm, tills vidare två avdelningar vid myndigheten i Malmö och tre avdelningar vid myndigheten i Göteborg. Den föreslagna organisationen för kronofogdemyndigheterna i Stockholm,

Prop. 1977/78:129

11

Malmö och Göteborg avviker inte väsentligen från utredningens förslag till normalorganisation för övriga kronofogdemyndigheter.

Utredningens förslag till normalorganisation för kronofogdemyndighet och riksskatteverkets förslag till organisation för kronofogdemyndigheterna i Stockholms, Malmö och Göteborgs distrikt torde få fogas som bilaga 2 till protokollet i detta ärende.

När det gäller beräkning av personalbehovet konstaterar utredningen alt betydande ojämnheter i personaltilldelningen mellan olika distrikt förekom­mer. De ändringar i kronofogdemyndigheternas verksamhet som har aktualiserats i olika sammanhang kan förutses fl mer eller mindre betydande återverkningar på personalbehovet. Med hänsyn till svårigheterna atl närmare precisera om och när förändringarna kommer till stånd har utredningen funnit att det enda realistiska är att låta en beräkning av personalbehoven utgå från hittillsvarande verksamhet och verksamhetsfor­mer.

Utredningen har begränsat sig lill en överslagsberäkning av det samlade personalbehovet för kronofogdemyndigheterna. Utredningen har därvid använt en metod för beräkning av personalbehovet med hjälp av arbetspoäng som har utvecklats ur tidigare av riksskatteverket tillämpade metoder. Enligl denna krävs det 2 677 årsarbetskrafter varav 457 för ledningspersonal, (främst kronofogdepersonal och viss kronokommissariepersonal), 995 för exekutiv personal och I 225 för kontorspersonal, för en basdimensionering av exekutionsväsendet.

Vid ingången av budgetåret 1977/78 fanns vid kronofogdemyndigheterna totalt 2 727 tjänster, varav 338 för ledningspersonal, 1 172 för exekutiv personal och 1 217 för kontorspersonal. Utredningen bedömer alt en tillämpning av den valda metoden för beräkning av personalbehovet vid kronofogdemyndigheterna skulle medföra i stort sett oförändrade personal­kostnader. Utredningen haremellertid inte haft möjlighet atl beakta de lokala och speciella förhållandena för resp. kronofogdemyndighet.

Utredningen uppskattar engångskostnaderna för en omlokalisering av vissa kronofogdemyndigheters verksamhet till totalt ca 2,6 milj. kr

Genomförandet av den nya dislriktsorganisationen kommer enligl utred­ningen att kräva omfattande förberedelser för detaljutformning av organisa­tion, arbetsrutiner m. m. Rimlig tid måste avsättas härför. Erforderiigt rådrum bör dessutom beredas riksskatteverket och statens personalnämnd för omplacering av viss personal på orter som enligl förslaget upphör atl vara centralort i kronofogdedisiriki.

Utredningen bedömer att en ny distriktsorganisation börkunna införas den 1 januari 1979.

Prop. 1977/78:129

12

3.1 Riksskatteverkets bemanningsförslag

Kronofogdemyndighetsutredningen begränsade sig lill en överslagsberäk­ning av det samlade personalbehovet för kronofogdemyndigheterna. Utred­ningen föreslog atl arbetet med delaljbemanningen borde lämnas över lill riksskatteverket som en del i förberedelsearbetet inför genomförandet av reformförslaget,

Bemanningsarbetel för kronofogdemyndigheterna i Stockholms, Malmö och Göteborgs distrikt har riksskatteverket bedrivit i samarbete med en särskild arbetsgrupp i vilken ingått företrädare för de tre kronofogdemyndig­hetema och berörda personalorganisationer. Inom riksskatteverket har ett bemanningsunderiag arbetats fram för var och en av de övriga 62 kronofog­demyndighetema av en särskild projektgrupp. Underlaget grundar sig på kronofogdemyndighelsulredningens förslag till system för poängberäkning av myndigheternas arbetsuppgifter.

Bemanningsunderlaget för samtliga 65 föreslagna kronofogdemyndigheter sändes den 30 september 1977 till länsstyrelserna och kronofogdemyndighe­terna för bearbetning enligl rekommendationer från projektgruppen inom riksskatteverket. Underlaget innebar i stort att personalstyrkan ökar i större och mer arbetstyngda distrikt, blir oförändrad i vissa distrikt saml reduceras i vissa andra distrikt. För hela riket beräknades ett personalbehov av 2 764 tiänster.

Länsstyrelsernas yttranden över projektgruppens bemanningsunderlag innehåller krav på en kraftigare bemanning än underlaget redovisar. Flera länsstyrelser pekar på det olyckliga i att man har fått utföra bemanningsar­betet innan man har tagit slutlig ställning till och yttrat sig över betänkandet (SOU 1977:42) Kronofogdemyndigheterna. Länsstyrelserna yrkar totalt 3 081 tiänster för hela riket.

Riksskatteverket har därefter bedömt länsstyrelsernas yrkanden och de olika faktorernas inverkan på bemanningen av kronofogdemyndigheterna samt avgivit ett förslag till bemanning av de 65 kronofogdemyndigheterna på totalt 2 923 tiänster, en ökning jämfört med nuvarande personal med 216 tiänster. Riksskatteverket har den 15 december 1977 till regeringen lämnai över förslaget till delaljbemanning av varje kronofogdemyndighet. Efter remiss har yttranden över förslaget avgetts av samtliga länsstyrelser. Centralorganisationen SACO/SR och TCO;s statstjänslemannasektion (TCO-S). Föreslaget personalbehov av projektgruppen, länsstyrelserna samt riksskatteverket för kronofogdemyndigheterna inom varje län torde få fogas som bilaga 3 till protokollet i detta ärende.

För kronofogdemyndigheterna i Stockholms, Malmö och Göteborgs distrikt har riksskatteverket tillämpat en bemanningsmodell som innebär grundbemanning med 1 500 arbetspoäng per tjänsteman. Utöver grundbe­manningen beräknas kronofogdepersonal, företagsekonom, enhetschefer saml personal för administrativa uppgifter. Modellen beaktar enligt riksskat-

Prop. 1977/78:129

13

teverket de särskilda arbets- och miljöfaktorerna vid dessa myndigheter. Samma modell har även tillämpats på övriga kronofogdemyndigheter i Stockholms län.

Riksskatteverket anser att kronofogdemyndigheternas administrativa kapacitet och kompetens måste förslärkas. Verket finner det mindre lämpligt att knyta resursbehovet för administrativa uppgifter till arbetspoäng utan förordar en bedömning utifrån myndighetsslorlek, varvid emellertid antalet arbetspoäng bör beaktas. Verket anser vidare att det föreligger ett starkt behov atl skapa bättre förutsättningar för intern utbildning och information inom kronofogdemyndigheterna. Man föreslår därför att handledartiänster för nyanställd personal inrättas. I bemanningsförslaget har resursbehov för expeditionsvakts- och telefonisipersonal beräknats. Antalet kronofogdeljän-ster har riksskatteverket beräknat lill 178. Kronofogdetjänst för stöd åt s. k. enfogdedistrikl har därvid beräknats vid kronofogdemyndigheterna i Umeå och Luleå distrikt. I vissa andra distrikt bl. a. Örebro och Oskarshamn har tiänst som kronofogdesekreterare beräknats för sådana uppgifter. Antalet tjänster som kronofogdesekreterare har totalt beräknats till 31.

Kronoassistenter i befordringsgång, som är rekryteringspersonal, har beräknats inom det totala antalet exekutiva tjänster, Genomsnittligt har en tjänst som kronoassistent i befordringsgång beräknats per tio exekutiva tjänster. Särskild exekutiv yänst för handläggning av mål om löneexekulion har tilldelats de distrikt där volymen löneexekutiva mål är minst 2 500 enligt tillgänglig statistik. Personalresurser har inte beräknats förde uppgifter som nu åvilar kronokommissarie som chef för fältavdelning. Sådana uppgifter skall i första hand utföras av resp. chef för fältsektion. Chef tör centralav­delning svarar dock för viss administrativ samordning mellan fältseklionerna bl. a. frågor om personalförsörjning.

Riksskatteverket har funnit atl tolv tiänster är ett minsta antal för atl en kronofogdemyndighet skall fungera som självständig enhet. Detta innebär alt de minsta myndigheterna har överkompenserats i förhållande lill bemanning enligt normal modell.

Lagen (1976:206) om felparkeringsavgift har medfört ökade målvolymer hos främst de tre största kronofogdemyndigheterna. Medel för sammanlagt 21 tjänster har redan innevarande budgetår tillförts kronofogdemyndighe­terna i Stockholms, Malmö och Göteborgs distrikt. Riksskatteverket föreslår ytteriigare 43 tjänster vid dessa myndigheter. Verket avser atl ytteriigare analysera tillgänglig statistik över mål om felparkeringsavgift och senare redovisa bedömning av resursbehovet.

Prop. 1977/78:129

14

4 Remissyttrandena 4.1 Allmänna synpunkter

Utredningen har i sill förslag till distriklsindelning av exekutionsväsendet försökt alt beakta vissa utvecklingstendenser inom kronofogdemyndighe­ternas nuvarande verksamhetsområde. Flera remissinstanser betonar att denna utveckling och de ytteriigare förändringar som har förutskickats för kronofogdemyndigheterna kräver en flexibel organisation som kan anpassas till de skiftande krav och förutsättningar som nya arbetsuppgifter kan medföra. Flertalet remissinstanser betonar också all efter så många år av utredningar om distriktsindelning m. m. för exekutionsväsendet måste kronofogdemyndigheterna få en mer slutgiltig organisation med arbetsupp­gifter och tiänster fastlagda för en rimlig tidrymd.

Justitiekanslern som anlägger allmänna rättssäkerhetssynpunkter på utred­ningens förslag, är mycket tveksam till lämpligheten av att lägga vissa nya uppgifter t. ex, ärenden om exekutiv försäljning av fast egendom, på alla kronofogdemyndigheterna, om distrikten blir så små som utredningen har föreslagit. Han anser det nödvändigt alt på olika sätt garantera tillräcklig kompetens hos myndigheterna. En av de utvägar som därvid står lill buds är att distrikten görs tillräckligt stora.

Domstolsverket efterlyser en mera ingående analys av effektivitetsbe­greppet i exekutionsverksamhelen.

Länsstyrelsen i Stockholms län anser att beslut om distriklsindelning och genomförande av den nya organisationen måste anstå till dess statsmakterna har fattat beslut i fråga om överföring av uppgifter från överexekutor till kronofogdemyndighet, kronofogdemyndigheternas roll i konkursförfarandet och användningen av ADB som hjälpmedel inom exekutionsväsendet. Liknande synpunkter framförs av länsstyrelsen i Malmöhus län.

Länsstyrelsen I Uppsala /än anser att utredningsförslaget, om kronofogde­myndigheterna kommer att tillföras de nya arbetsuppgifter som har förut­satts, företer så stora brister atl del på nuvarande stadium inte synes kunna läggas till grund för beslut.

Länsstyrelserna i Södermanlands och Kopparbergs län anser det föga rationellt och meningsfullt att dra in kronofogdemyndigheter i ell läge när kronofogdemyndigheterna väntas fä nya uppgifter för vars handläggning en god lokalkännedom är särskilt värdefull.

Länsstyrelsen I Västmanlands län anser att utredningens förslag till distriktsindelning utgör en svårmotiverad kompromiss mellan olika princi­per. Länsstyrelsen anser sig inle kunna eller böra gå in på en bedömning i vilken utsträckning en i och för sig motiverad krympning av antalet distrikt bör ske. Liknande synpunkter framförs även av länsstyrelsen I Jämtlands län.

Länsstyrelsen I Västernorrlands län anser att det genom sysselsättningsut­redningen och decentraliseringsulredningen idag finns helt andra möjligheter

Prop. 1977/78:129

15

än tidigare till en helhetssyn över den offentliga servicens organisation, roll och samspel lill en helhet i bygder med sviktande befolkningsunderlag. Länsstyrelsen föreslår därför att kronofogdemyndighetsutredningens förslag inte nu föranleder annan åtgärd än att det lämnas över till sysselsättnings­utredningen och decentraliseringsutredningen för att beaktas i deras fortsatta arbete.

Decentraliseringsulredningen bedömer att förslaget lill distriklsindelning har begränsade effekter på lokaliserings- och sysselsättningsstrukluren. Förslaget innebär emellertid en tydlig tendens att ytterligare koncentrera självständig statlig verksamhet till primära centra och därför är det inte nödvändigt atl nu falla beslut om ny distriklsindelning på grundval av kronofogdemyndighelsulredningens förslag.

Delegationen för glesbygdsfrågor anser atl de regionalpolitiska hänsynen måste fa ett klart genomslag i den slutliga utformningen av kronofogdemyn­digheternas organisation och uppbyggnad. Delegationen kan inle acceptera några förändringar inom inre stödområdet och anser atl regionalpoiitiska skäl lalar för modifieringar av förslaget i allmänna stödområdet och andra jämförbara områden.

4.2 Distriktsindelning

Den huvudprincip för distriktsindelningen inom exekutionsväsendet som utredningen valt, atl distrikt skall ha så stor arbetsmängd atl del ger full sysselsättning ål minsl två kronofogdar har tillstyrkts av den helt övervä­gande delen av remissinstanserna, bl. a. Svea Hovrätt, siatskoniorei, riksrevi­sionsverkel, riksskatteverket, länsstyrelserna i Uppsala, Östergötlands, Jönkö­pings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Blekinge, Kristianstads, Malmöhus, Hallands, Göteborgs och Bohus, Skaraborgs och Västernorrlands län, hemför­säljningskommittén, konkurslagskommittén. Föreningen Sveriges kronofogdar, SACO/SR och TCO-S.

Några remissinstanser motsätter sig de avsteg från denna huvudprincip som utredningen förordar beträffande det allmänna stödområdet och därmed jämförbara områden. Statskontoret anser från effektivitetsmässiga utgångs­punkter atl det finns föratsättningar för en större reducering av antalet kronofogdedisiriki än vad utredningen har föreslagit. Verket ifrågasätter lämpligheten av all behålla så många som 17 av de nuvarande s. k. enfogdedistrikten. Ell bibehållande av myndigheter med endast en krono­fogde kan enligt statskontoret komma att begränsa möjlighetema till en rationell utformning av dessa myndigheters organisation, administration och arbetsplaneringsaml försvåra en ökad decentralisering av arbetsuppgifter. De särskilda former för stöd och förstärkning av myndigheter med enbart en kronofogde som utredningen har föreslagit kan enligl verkels mening inte helt uppväga de nackdelar som följer av att sådana distrikt består. Endast i undantagsfall bör man enligt statskontoret inrätta distrikt som inte har

Prop. 1977/78:129

16

arbelsunderlag för två kronofogdar. Undantag kan göras i några fall där avståndsskäl motiverar delta. 1 framförallt södra och mellersta Sverige -där ceniralorterna ligger nära varandra - bör man enligl verkels mening kunna överväga att bilda distrikt med fler än två kronofogdar för att ta tillvara ytteriigare möjligheter till rationalisering. Även riksrevisionsverket anser att en mer långtgående sammanslagning av distrikt är motiverad i de mellersta och södra delarna av landet. Ett särskilt skäl för bildandet av större kronofogde­disiriki är den utveckling som skett och alltjämt sker mot en ökning av restförda företagsskatter. Denna utveckling ställer större krav på kvalificerad företagsekonomisk bedömning som enligl verkets mening bör tillgodoses genom specialiserad handläggning på centralorten. Det kan också väntas atl nya kvalificerade uppgifter kommerati läggas på kronofogdarna, exempelvis tillsyn av konkursförvaltning och försäljning av fast egendom. De nya uppgifterna medför atl en högre grad av specialisering behövs. En sådan specialisering förutsätter emellertid större ärendemängder än som kan väntas förekomma i de mindre distrikten. Riksrevisionsverket anför att utred­ningens serviceundersökning visar atl kronofogdepersonalen har en relativt liten andel av myndighetens kontakter med allmänheten. Lokaliseringen av denna personal inom distriktet saknar därför enligt vad verket kan finna större betydelse i servicehänseende. Tillgången på service torde således enligt riksrevisionsverket vara mindre beroende av distriktsindelningen än av förekomsten av stationeringar.

Föreningen Sveriges kronofogdar tiWstyrker Uksom SACO/SR utrednings­förslaget i princip men betecknar det som olyckligt att utredningen med avsteg från sin egen princip föreslår att ett inte obetydligt antal distrikt med endast en kronofogde skall kvarstå oförändrade.

Även riksskatteverket ansluter sig lill huvudprincipen men framhåller samtidigt att även övriga förutsättningar som utredningen har redovisat, nämligen decentralisering, sysselsättning och service, måste beaktas. Större distrikt utesluter på intet sätt hänsynstagande lill dessa väsentliga faktorer. Kraven kan enligt verket beaktas genom att exekutiv personal och viss kontorspersonal blir kvar på nuvarande centralort eller annan slationerings­orl, även om ett distrikt läggs samman med ett annat. Av serviceulredningen drar verket den slutsatsen att allmänhetens krav på eller behov av service huvudsakligen tillgodoses av annan personal än kronofogdepersonal. Riks­skatteverket anser därför att antalet kronofogdedistrikt kan reduceras betydligt mer än vad utredningen föreslår utan atl allmänhetens service­behov eftersatts. Verket anser atl utredningens avsteg från huvudprincipen, vilket har lett lill atl inte mindre än 17 av de nuvarande s. k, enfogdedistrikten behålls, inte är tillfredsställande särskilt sett mot bakgrand av önskemålet atl förutsättningar skapas för att framgent tillföra kronofogdemyndigheterna nya arbetsuppgifter, Enligl verkels mening utgör argumenten om service och sysselsättning inle tillräckliga skäl för att behålla distrikt som inte ger arbelsunderlag för mer än en kronofogde. Riksskatteverket föreslår därför att

Prop.1977/78:129

17

antalet distrikt skall minskas till 52, en ytterligare minskning med 13 i förhållande till uiredningens förslag.

Länsstyrelsen i Stockholms län motsätter sig en indragning av Norrtälje kronofogdedistrikt. Som skäl för att Norrtälje kronofogdedisiriki bör behållas anför länsstyrelsen att Norrtälje kommun är en utpräglad glesbygdskommun som intar en särställning i Stockholms län. Kommunens arbetsmarknad kan myckel väl jämföras med Norrlands. Statsmakterna har klassificerat Norr­tälje som regionalt utvecklingscentrum och har uttalat alt utvecklingen i kommunen skall gynnas.

Länsstyrelsen i Södermanlands län motsätter sig uiredningens förslag att Katrineholms kronofogdedisiriki förs samman med Nyköpingsdistrikt till ell distrikt med centralort i Nyköping, Som skäl anför länsstyrelsen främst atl sysselsättningen och servicen mot allmänheten blir lidande. De allmänna kommunikationerna mellan västra Södermanland och Nyköping är inte så goda. Länsstyrelsen framhålleratt avståndet mellan Vingåker och Nyköping är omkring 80 km, vilket vida överstiger den gräns på 50 km där enligt utredningen besöksbenägenheten avlar väsentligt.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län har i sill yttrande över DAP förordat att Uddevalla kronofogdedistrikt ändras. En överföring av Orast kommun till Uddevalladistriklet skulle enligt länsstyrelsen innebära en välbehövlig avlastning av Göteborgsdistriktel. Länsstyrelsen anför att kronofogdemyn­digheterna i Uddevalla och Göteborgs distrikt är för en sådan förändring medan Orust kommun har uttalat att kommunen som hittills bör tillhöra Göteborgs kronofogdedistrikt. Länsstyrelsen som inte nu lar ställning i frågan, anser att utredningen borde ha utrett förutsätlningarna fören ändrad distriktsindelning i länet.

Länsstyre/sen I Älvsborgs län konstaterar inledningsvis att kronofogdemyn­dighetens service till allmänhet inte försämras genom förändringar av administrativa gränser. Länsstyrelsen motsätter sig uiredningens förslag att Vänersborgs och Trollhättans distrikt skall slås samman till ett distrikt med Trollhättan som centralort eftersom båda distrikten redan nu har två kronofogdar. Länsstyrelsen anför atl detta är det enda fall där utredningen föreslåratt redan befintliga tvåfogdedistrikt skall slås samman. Utredningens motiv för sammanslagning, att arbetsvolymen har ökal i Trollhällan och minskal i Vänersborg vilket har medfört ojämnheter i fråga om arbetsfördel­ning och belastning på personalen, är enligl länsstyrelsen inte invändnings-fritt. Med viss personalförstärkning i Trollhättan skulle enligt länsstyrelsen båda myndigheterna kunna komma all bli väl fungerande kronofogdemyn­digheter. Länsstyrelsen anser att det finns skäl som talar för att Ale kommun förs över från Trollhättans till Alingsås kronofogdedistrikt, I likhet med Ale kommun och kronofogdemyndigheten i Trollhättans distrikt finner länsstyrelsen dock att övervägande skäl lalar för att kommunen bör behållas inom Trollhättans kronofogdedistrikt.

Länsstyrelsen i Skaraboigs län avstyrker bestämt utredningens förslag atl

2 Riksdagen 1977/78. I saml. Nr 129

Prop. 1977/78:129

18

Marieslads och Lidköpings kronofogdedistrikt skall föras samman. Länssty­relsen föreslår istället i likhet med kronofogdemyndigheterna i Falköping och Skövde distrikt saml personalen vid kronofogdemyndigheten i Mariestads distrikt atl Falköpings, Skövde och Marieslads distrikt förs samman till ett distrikt med Skövde som centralort, medan Lidköpings distrikt behålls intakt. Det oförändrade Lidköpingsdistriktet skulle liksom nu enligt länsstyrelsen med betryggande marginal ge arbetsunderiag för två kronofogdar. Även Marie­stads och Töreboda kommuner avstyrker en sammanslagning av Lidköpings och Mariestads distrikt med hänsyn till kommunikalionssvårigheterna.

Länsstyrelsen i Värmlands län finner inte anledning att avvika från den principiella ståndpunkt som länsstyrelsen tidigare har intagit, nämligen atl distriklsindelningen för kronofogdemyndigheterna i länet inle bör ändras. Den nu gällande indelningen ligger i linje med de regionalpolitiska mål för länets utveckling och behov som länsstyrelsen har ställt upp. Även kronofogdemyndigheten i Kristinehamns distrikt och Kristinehamns och Storfors kommuner avstyrker utredningens förslag alt kronofogdemyndigheterna i Karistads och Kristinehamns distrikt skall läggas samman.

Länsstyrelsen i Örebro län liksom samtliga berörda kommuner och kronofogdemyndigheter avstyrker utredningens förslag atl Hallsbergs, Kari­skoga och Örebro distrikt skall föras samman till ett distrikt med Örebro som centralort. Som skäl anför länsstyrelsen att nuvarande distriklsindelning helt följer den indelning av länet i planeringsregioner efter vilken länsstyrelsen arbetar.

Länsstyrelsen i Kopparbeigs län anser att nuvarande distriklsindelning väl motsvarar de skilda krav som ställs och kan komma alt ställas på kronofog­demyndigheternas arbete. Länsstyrelsen anför vidare atl om utredningens förslag genomförs bör Boriänge i stället för Falun bli centralort i det ena sammanslagna distriktet.

Såväl länsstyre/sen i Gävleborgs län som Sandvikens kommun motsätter sig utredningens förslag att Gävle och Sandvikens distrikt skall läggas samman. Övervägande skäl talarenligt länsstyrelsen fören oförändrad distriklsindel­ning inom länet.

Länsstyrelsen i Norrbottens län anser all uiredningens förslag att kronofog­demyndigheten i Piteå distrikt skall dras in är klart olämpligt. Piteå kommun har under en följd av år haft växande befolkningstal. Den industriella verksamheten i kommunen är koncentrerad till centralorten och dess närhet. Piteå är ett viktigt handelscenlrum i södra länsdelen och har ett naturiigt uppland i bebyggelsen i Pite älvdal. Starka skäl talar för att centralorten i kommunen bör ha tillgång till bästa möjliga service på exekutionsväsendets område. Länsstyrelsen erinrar om att utredningen anser att enfogdedistrikl av serviceskäl även framdeles bör få vara kvar inom det allmänna stödom­rådet och därmed jämförbara områden, och framhåller atl knappast något annat län sätts före Norrbollens län i detla avseende. Även berörda kommuner och kronofogdemyndigheter avstyrker uiredningens förslag alt kronofogdemyndigheten i Piteå distrikt skall dras in.

Prop. 1977/78:129

19

4.3 Stationeringsorter

Utredningens förslag att nuvarande slalioneringar utanför kronofogde­myndigheternas centralorter tills vidare behålls oförändrade och att slalio­neringar utanför kronofogdedislriktens centralorter framöver dras in i en mer begränsad omfattning än tidigare tillstyrks av de flesta remissinstanserna. Några är dock skeptiska lill att enmansstalioneringar skall behållas. Justitie­kanslern anser atl en stationering åtminstone bör vara så stor personalmässigt att den kan förses med egna terminaler i det ADB-system som planeras för exekutionsväsendet. Statskontoret anför all från effektivitetsmässiga utgångspunkter kan det vara lämpligt atl pröva om inle större slalioneringar än med en resp. två tjänstemän kunde bildas. De små sialioneringarna medför enligt statskontoret sämre möjligheter för personalens utveckling m. m. och kan även innebära nackdelar i övrigt i arbetet. Även riksskatte­verket är kritiskt mot en- och tvåmansslalioneringar, Enligl verket är sådana slalioneringar orationella och jämförelsevis kostnadskrävande. För att behovet av den service allmänheten kan ha rätt atl kräva av kronofogde­myndigheten skall kunna tillgodoses bör de trots delta behållas i vissa glesbygdsområden där stora avstånd mellan befolkningscentra föreligger. Länsstyrelsen i Uppsala län är, främst från effektivitetssynpunkt, tveksam till behållandet av de s. k. enmansstationeringarna. Erforderiig service lill allmänheten kan istället upprätthållas eller förbättras genom viss mottag­ningstid på orten.

Länsstyrelsen i Jämtlands län finner anledning understryka utredningens uttalande att stationeringarna bidrar till sysselsättningsmöjligheter på orter där arbetstillfällena är fåtaliga. Detta har särskild betydelse för Jämtlands län med dess slora problem sedan många år all söka skapa arbetstillfällen på de större orterna inom länet.

Förslaget att innehavare av deltidstiänst för exekutiv personal skall kunna beredas heltidssysselsättning genom kompletterande arbetsuppgifter inom skatteadministrationen, t, ex, granskning av deklarationer, möts med tvek­samhet eller avstyrks av flertalet remissinstanser. Som skäl anges huvudsak­ligen de praktiska svårigheter det medför att låta samma tiänstemän arbeta under två huvudmän och inom två skilda arbetsområden som ställer olika krav på kompetens och utbildning. Några remissinstanser tillstyrker emel­lertid förslaget. Till dem hör länsstyrelsen i Gävleborgs län, som dock vill betona betydelsen av att fasta regler ställs upp för sådan tjänstemans medverkan hos olika myndigheter. Länsstyrelsen I Västerbottens län anser att, om deltidstjänst inrättas med kompletterande arbetsuppgifter inom skatte­administrationen, skall den exekulive tjänstemannen därvid inte vara direkt underställd lokal skattemyndighet eller länsstyrelse utan arbetsuppgifterna bör ulföras i tjänsten hos kronofogdemyndigheten. De nuvarande bestäm­melserna om skyldighet för kronofogdemyndigheten atl biträda lokal skattemyndighet  vid  källskatlekonlroll  bör enligl  länsstyrelsen  kunna

Prop. 1977/78:129

20

utvidgas till att även omfatta biträde vid deklarationsgranskning,

Fögderiulredningen anser förslaget realiserbart men förenat med vissa olägenheter och efterlyser en undersökning om inle lämpligare komplette­rande arbetsuppgifter än deklarationsgranskning kan uppbringas. Som ett alternativ till deklaraiionsgranskning anger fögderiutredningen medverkan vid arbeisgivarkonlroll.

4.4 Organisation

Förslaget om kronofogdemyndigheternas organislion har vunnit allmän anslutning bland de remissinstanser som har yttrat sig i frågan, bl. a. statskontoret, riksskatteverket, länsstyrelserna i Stockholms. Uppsala, Östergöt­lands, Jönköpings, Gotlands, Kristianstads, Hallands, Göteborgs och Bohus. Kopparbergs. Gävleborgs och Jämtlands län. Föreningen Sveriges kronofogdar, SACO/SR och TCO-S.

Enligt riksskal lever kel är del viktigt alt den organisatoriska uppbyggnaden blir så långt möjligt likartad för samtliga kronofogdemyndigheter och atl förutsättningarna alt verka i arbetsgrupper las till vara. SACO/SR anför atl organisationsförslaget med hänsyn till bl. a. praktiska erfarenheter i allt väsentligt är välgrundat och ägnat all leda till en bällre arbetsfördelning och personalutveckling.

Förslaget att de allmänadministraliva uppgifterna normall skall ankomma på en sekreterare hos chefkronofogden eller på ett sekretariat har föranlett delade meningar hos remissinstanserna. Till de remissinstanser som till­styrker förslaget eller lämnar det utan erinran hör länsstyrelserna i Stockholms, Öslergötiands. Gotlands, Alvsborgs. Skaraborgs, Kopparbergs, Gävleborgs och Norrbottens län.

Riksskatteverket anser atl de allmänadministrativa uppgifterna bör hand­läggas inom ett kansli som skall finnas vid varje myndighet. Länsstyrelsen i Södermanlands län anser utredningens förslag för erhållande av administrativ enhet alllför snävt. Länsstyrelsen vill behålla befintlig administrativ befatt­ningshavare vid kronofogdemyndigheten i Eskilstuna distrikt även i den nya organisationen. Liknande synpunkter framförs även av länsstyrelsen i Kalmar län och kronofogdemyndigheten i Borås distrikt. Föreningen Sveriges krono­fogdar anser atl utredningen inle har tillräckligt beaktat att planeringsfrågor och personaladministrativa frågor fordrar snabba insatser på lokal nivå och i nära samarbete med personalens representanter. Föreningen finnerdet vara uppenbart atl i princip varie myndighet måste tillföras en adminsirativ enhet föratt kunna nå de mål som statsmakterna har ställt upp. SACO/SR framför liknande synpunkter liksom TCO-S som kräver all i varie myndighets normalorganisation skall finnas en administrativ enhet för handläggning av bl. a. personaladministrativa frågor såsom utbildning och information.

Kronofogdemyndigheterna I Växjö och Karlskrona distrikt ifrågasätter om inte löneexekutionen nu är av sådan omfattning att den bör föras till en egen

Prop.1977/78:129

21

sektion, sektion L, inom centralavdelningen. Även Föreningen Sveriges kronofogdar anser all en särskild sektion för löneexekution bör inrättas vid de större myndigheterna.

Förslaget att exekutiva tiänstemän med stationering utanför distriktets centralort alllid bör ingå i en fältsektion har mottagits positivt av samtliga remissinstanser som har yttrat sig över förslaget. Länsstyrelsen iGöteborgs och Bohus län går ett steg längre genom att föreslå atl varje stationering bör bilda en egen fältsektion. Länsstyrelsen i Hallands län anser att man inte bör binda sig alltför hårt vid den ,storiek på fältsektionerna som utredningen anger ulan vara öppen för aii ha fältseklioner av mindre format när avståndet till centralorten eller till annan stationering är stort eller speciella arbetsförhål­landen föreligger på grund av gäldenärsklienlelets sammansättning,

TCO-S föreslår alt frågor som rör löneexekution samt centralregister skall ligga kvar på sådana centralorter som blir slalioneringar. En sådan ordning skulle underlätta kontakterna med arbetsgivare och gäldenärer. Länsstyrelsen i Stockholms län. Föreningen Sveriges kronofogdar och SACO/SR är tvek­samma lill behovet av en särskild chef för fältavdelningen för åtminstone de mindre och medelstora distrikten.

Förslaget om särskilda former för stöd till enfogdemyndighel från annan kronofogdemyndighet har mötts med tveksamhet av flertalet remissinstan­ser. Riksskatteverket ser de åtgärder som utredningen föreslår närmast som nödlösningar som dock kan godtas, om de förenas med lämpliga adminis­trativa förändringar. Länsstyrelsen I Uppsala län är kritisk mot utredningens förslag atl vid en kronofogdemyndighet i länet skall inrältas en regional myndighet för alt ta över vissa uppgifter. Länsstyrelsen har svårt att se någon fördel med en sådan organisation jämfört med den nuvarande där länssty­relsen svarar för vissa övergripande uppgifter. Länsstyrelsen i Kalmar län anför att det torde för såväl enfogdemyndigheten som den stödjande myndigheten uppstå problem att på ett godtagbart sätt upprätta en organislion som är så flexibel all den utan störningar kan lämna och ta emot det föreslagna stödet. Länsstyrelsen i Malmöhus län motsätter sig bestämt förslaget och anser att ansvaret för slöd till enfogdemyndigheter bör åläggas länsstyrelsen, eftersom man därigenom skulle erhålla en samlad bedömning av myndigheternas behov av stödinsatser, SACO/SR anser all förslaget kan medföra stora störningar och även stömingar i arbetet på den större myndigheten som skall bistå med förstärkningspersonal. Det är enligt SACO/SR även principiellt tveksamt alt som chef i enfogdedistrikl kan fungera tjänsteman som inte är formelll behörig till kronofogdetjänst och därför normalt inte har att fatta beslut i frågor som ankommer på den ordinarie chefen. Liknande synpunkter framförs av Föreningen Sveriges Kronofogdar. TCO-S anser att chefen för centralavdelningen skall vara behörig alt tjänstgöra som chef för kronofog­demyndighet, om vikariefrågan inte kan lösas genom kronofogdepersonal vid myndigheten.

Länsstyrelsen i Slockliolms län anser att kravet pi. likformighet i arbetsor-

Prop.1977/78:129

22

ganisationen för kronofogdemyndigheterna i Stockholms, Malmö och Göte­borgs distrikt inte får överdrivas. En anpassning till de lokala särförhållan-dena är nödvändig för alt myndigheterna skall kunna få den mest effektiva organisationen. Länsstyrelsen anför vidare att uiredningens organisationsbe­nämningar, enhet och avdelning, inte är logiska och att de måste omprövas. Länsstyrelsen förordar i princip en uppbyggnad av organisationen hos kronofogdemyndigheten i Stockholms distrikt enligt den modell som riksskatteverket föreslår. Länsstyrelsen förutsätter vidare atl den regislre-ringsavdelning som myndigheten f n, har kommer att bilda en särskild enhet i den nya organisationen.

Länsstyrelsen i Malmöhus län vill inte motsätta sig att riksskatteverkets förslag i fråga oni organisation för kronofogdemyndigheten i Malmö distrikt genomförs. Länsstyrelsen anser dock au utredningen ändå bovde ha upprättav ett bemanningsförslag för en allernativ modell så alt det blivit möjligt atl bedöma vilken organisationsmodell som är den mest kostnadskrävande. Länsstyrelsen anser vidare att den tiänst som föreslås för speciella utred­nings-, bedömnings- och rådgivningsuppgifter inom del företagsekonomiska området skall placeras på länsstyrelsen.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohuslän godtar riksskatteverkets förslag för kronofogdemyndigheten i Göteborgs distrikt. Länsstyrelsen anser liksom länsstyrelsen I Stockholms län all en tjänst som biträdande chef bör inrältas vid de två slörsla kronofogdemyndigheterna.

4.5 Personalbehov

Den bemanningsmodell som utredningen föreslår och som innebär atl varie mål och ärende värderas i viss arbetspoäng godtas eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. Hit hör bl. a. riksskatteverket, länsstyrel­serna I Östergötlands, Jönköpings, Gotlands, Malmöhus och Göteborgs och Bohus län, Föreningen Sveriges kronofogdar, SACO/SR och TCO-S.

Länsstyrelserna i Siockho/ms och Göteborgs och Bohus län anser atl den kompensation som ges kronofogdemyndigheterna i storstadsdistrikten för de s, k. storstadsfaktorerna saknar närmare analys och motivering från utred­ningens sida. Länsstyrelserna kan därför inte acceptera att personalbehovet vid länens kronologdemyndigheter beräknas på så lösa grunder. Länsstyrelsen I Stockholms län framhåller särskilt att del är nödvändigt atl snarast kraftigt förslärka länets kronofogdemyndigheter med personella resurser för att om möjligt förbättra arbetsmiljön hos de sämst bemannade myndigheterna och för att uppnå ett fätlre indrivningsresultat. Länsstyrelsen i Södermanlands län finner den persoiialminskning på totalt 50 årsarbetskrafter som utredningen föreslår orealistisk. Den kan inte godtas, eftersom den kan befaras leda till en exekutionsorganistion som fungerar sämre än den nuvarande.

Länsstyrelserna i Kalmar, Blekinge, Kristianstads, Västmanlands, Gävle­borgs och Jämtlands län tycker att bemanningsmodellen är alltför schablo-

Prop. 1977/78:129

23

nartad och inle tar tillräcklig hänsyn lill lokala och speciella faktorer vid en enskild kronofogdemyndighet. Länsstyrelsen i Malmöhus län efterlyser en analys av behovet av administrativ personal för myndigheterna. Länsstyrelsen I Norrbottens län har kommit till den uppfattningen att prestationskraven bör modifieras i viss grad för länets vidkommande. Prestationsnormen bör, på grund av länets storlek och andra speciella förhållanden, för alla personalka­tegorier sättas en tredjedel lägre än riksgenomsnittet.

SACO/SR och Föreningen Sveriges kronofogdar förutsätter atl riksskatte­verket i sitt detaljbemanningsarbete tillämpar en smidig tolkning av beman­ningsmodellen och beaktar de speciella förhållanden som kan föreligga vid olika myndigheter. Länsstyrelsen I Västerboilens län anser att särskild befattningshavare bör avsällas utöver normen för stödinsats åt övriga kronofogdemyndigheter. Riksarkivet framhåller att ansvaret för arkivets vård och gallring måste åvila en ansvarig tiänstemän hos kronofogdemyndighe­ten. Till detta måste hänsyn tas vid dimensioneringen av resurserna för administrativ verksamhet.

4.6 Riksskatteverkets bemanningsförslag

SACO/SR anser atl förslaget har slora förtjänster genom att det åstad­kommer en rättvisare resursfördelning mellan kronofogdemyndigheterna. Förslaget tillstyrks därför i princip. SACO/SR anser atl föreslagen ökning av antal tiänster som kronofogdar och kronofogdesekreterare förefaller vara i minsta laget, om man lar hänsyn till del stora behov av vikarier som rått under lång tid, SACO/SR framhåller att kronofogdesekreterare saknar behörighet alt vidta vissa åigärder och därför inte kan utgöra ett fullgott stöd lill enfogdedistrikl såsom riksskatteverket föreslagit. Centralorganisationen anser det uppenbart att stödet i samtliga fall skall ges av kronofogde.

TCO-S anför atl den påtagliga ökning av antal mål och ärenden som 1977 års statistik visar måste beaktas i den slutliga personaldimensioneringen för kronofogdemyndigheterna. TCO-S anser vidare atl exekutiva tiänster för löneexekution bör tillföras i större omfattning än enligt förslaget. Varie myndighet bör enligl TCO-S tillföras minst en tiänst för personaladministra­tiva uppgifter. TCO-S finner det nödvändigt all varie kronofogdemyndighet har rekryteringstiänster. Förslaget att tiänst som kronoassistent i befordrings­gång skall inrättas på tio exekutiva tjänster kan TCO-S därför inte godta.

Länsstyrelsen I Stockholms län stryker särskilt under att kronofogdemyn­digheterna i länet bemannas för det manuella syslem som myndigheterna arbetar med. Först när det s, k. "REX-systemel" är infört och fungerar tillfredsställande kan det enligl länsstyrelsen bli fråga om personalbespa­ringar. Länsstyrelsen anser att det är viktigt atl samtliga kronofogdemyndig­heter inom länet tilldelas resurser för handläggning av mål om felparkerings-avgifter.

Länsstyrelsen i Kristianstads län anser att den modell för beräkning av

Prop. 1977/78:129

24

personalbehovet som har använts av riksskatteverket endast ger besked om den inbördes ordningen i storiekshänseende mellan kronofogdemyndighe­terna och i realiteten endast innebären omfördelning av resurserna. Särskilda och individuella förhållanden inom respektive kronofogdemyndigheter bör beaktas i större omfattning enligt länsstyrelsen. Länsstyrelsen i Skaraboigs län anser att personaldimensioneringen bör lämnas öppen till dess befattnings­beskrivningarna för respektive tjänster klarlagts.

Länsstyrelsen I Kopparbergs län anser alt riksskatteverket endast delvis har beaktat vad länsstyrelsen tidigare anfört om behovet av exekutiv personal om indrivningsarbetet skall bedrivas med oförändrad ambitionsnivå. Länssty­relsen I Jämtlands län betecknar förslaget som en på bristfälliga grunder uppbyggd skrivbordsprodukt utan någon analys av de tillämpade dimensio-neringsfaklorerna. Länsstyrelsen anser att det framlagda bemanningsför­slaget inte tar tillräcklig hänsyn lill stationeringar utanför centralorten enligt kronofogdemyndighelsulredningens intentioner.

4.7 Genomförandetidpunkt

Förslaget att reformen skall genomföras den 1 januari 1979 tillstyrks eller lämnas utan erinran av nästan samtliga remissinstanser som accepterar en förändring enligt utredningens förslag i sak.

Länsstyrelsen i Kopparbeigs län anser dock att den föreslagna tidpunkten förefaller orimlig från personalsynpunkt. Länsstyrelsen i Gävleborgs län pekar på att del återstår ett omfattande detaljarbete, innan förslaget kan genomfö­ras, och förordar därför ett genomförande tidigast den 1 juli 1979, Riksskat­teverket anför alt organisationsförändringen bör tidigareläggas lill den 1 juli 1978 för kronofogdemyndigheten i Stockholms distrikt på grund av alt myndigheten flyttar in i nya lokaler som förbereds för den nya organisationen våren 1978,

5 Föredraganden

Landets indelning i kronofogdedisiriki har utretts sedan år 1970 av tre olika utredningar. Den första - utredningen rörande centralorgan inom exeku­tionsväsendet - föreslog riktlinjer för en distriktsindelning, vilka innebar all antalet kronofogdedisiriki skulle minskas från 81 lill 35, Motivet för större distrikt var främst förändrade arbetsförutsättningar och att väntade reformer inom exekutionsväsendet skulle komma att ställa krav på en bättre arbetsorganisation med bl. a. ökad specialisering och större förmåga till anpassning efter växlingar i arbetsbelastningen. Distriklsindelningen fick dock inte medföra försämrad service gentemot allmänhet eller kommuner. Stalsmaklernas beslut (prop. 1972:1 bil. 14, CU 1972:7, rskr 1972:70) innebar bl.a, atl modifieringar av de föreslagna riktlinjerna borde göras t.ex. av geografiska skäl. Dessutom betonades särskilt angelägenheten av att företa-

Prop.1977/78:129

25

gare skulle kunna komma i kontakt med chefen för resp. kronofogdemyn­dighet utan alltför tidsödande resor. Den andra utredningen (DAP), som påbörjades av exekutionsväsendets organisationsnämnd och slutfördes av en särskild utredningsman, föreslog att kronofogdedistriktens antal skulle minskas från 81 till 36. Dessutom lämnades förslag lill arbets- och personal­organisation inom exekutionsväsendet. Förslagen lades inle lill grund för något ställningstagande från statsmakternas sida (prop, 1974:19, CU 1974:19, rskr 1974:139).

Den tredje utredningen, kronofogdemyndighetsuiredningen, lämnade sitt betänkande (SOU 1977:42) Kronofogdemyndigheterna den 

II 

augusti 1977. Utredningen har som huvudprincip för distriklsindelningen inom exeku­tionsväsendet valt atl ett kronofogdedisiriki skall vara så stort att del ger meningsfull och utvecklande sysselsättning för personal av alla kategorier. Verksamheten inom distriktet får inie alltför myckel påverkas av tillfälliga störningar genom frånvaro, belastningsloppar m, m. Detta krav kan enligt utredningen tillgodoses i distrikt med så slor arbetsmängd att del ger full sysselsättning även åt minst två kronofogdar. Från denna huvudprincip förordar utredningen vi.ssa avsteg i det allmänna stödområdet och därmed jämförbara områden. Utredningen föreslår en distriktsindelning med 65 distrikt. Av de nuvarande 81 distrikten behålls 49 oförändrade. De 16 övriga distrikten bildas genom sammanslagning av nuvarande distrikt (10 si) eller i några fall delar av sådana (6 st). Antalet distrikt med endast en tiänst för kronofogde minskar enligt utredningens förslag från 35 till 17,

Majoriteten av remissinstanserna har godtagit principerna i utredningens förslag. De föreslagna förändringarna har däremot inte accepterats av berörda kommuner, kronofogdemyndigheter och länsstyrelser. Dessa avstyrker utredningens förslag till förändringar i distriklsindelningen och framhåller bl, a, att förändringarna skulle leda lill försämrad service för allmänheten, atl de strider mot regionalpolitiska mål och att de skulle påverka sysselsättnings­möjligheterna på de berörda orterna på ett oförmånligt sätt.

Utredningens förslag skulle visserligen innebära förbättrade förutsätt­ningar att möta nya arbetsuppgifter och bemästra den allt större komplex­iteten i indrivningen. Fördelarna i dessa hänseenden är emellertid inte, såvitt jag kan finna, så stora att de uppväger de negativa effekter som har påtalats i remissyttrandena från de landsdelar som direkt berörs av de föreslagna förändringarna. Med min syn på värdet av decentralisering inom förvalt­ningen och bästa möjliga service åt medborgama samt vikten av att beakta regional- och sysselsättningspoliliska synpunkter måste särskild uppmärk­samhet ägnas invändningar av den art som har förts fram mot utredningens förslag. Jag fäster också vikt vid all statistiken visar goda indri vningsresultal i de mindre kronofogdedistrikten. Jag är därför inte beredd att acceptera de föreslagna förändringarna i distriklsindelningen ulan förordar alt nuvarande indelning behålls oförändrad, I samband med remissbehandlingen av utredningens betänkande har frågor kommit upp om alt i något fall göra en

Prop.1977/78:129

26

mindre justering genom atl av regionalpolitiska skäl föra över någon kommun från ett distrikt till ett annat. En mindre förändring av detta slag bör enligl min mening kunna genomföras, om de regionalpolitiska skälen härför är särskilt starka och allmänhetens krav på fullgod service kan tillgodoses. Det ankommer på regeringen alt besluta om sådan förändring.

För all en organisation som omfattar även distrikt med endast en kronofogde skall kunna fungera effektivt föreslår utredningen alt sådana distrikt skall kunna få särskilt slöd i sin verksamhet, när ordinarie kronofogde under längre tid är alltför arbetstyngd eller inte är i tiänst. Enligt utrednings­förslaget skall ansvaret för stödinsatserna ankomma på den största krono­fogdemyndigheten i länet och beslul om förordnande av vikarie eller tiänstemän för handläggning av viss uppgift fattas antingen av chefen för sådan myndighet eller av länsstyrelsen. Remissinstanserna har ställt sig tveksamma lill förslaget. Delta antas medföra stora störningar även i arbelel på den större myndigheten som skall bistå med försiärkningspersonal. Några länsstyrelser anser, att ansvaret för stöd lill enfogdemyndigheter bör åläggas länsstyrelsen, eftersom man därigenom erhåller en samlad bedömning av myndigheternas behov av stödinsatser,

1 likhet med utredningen förordar jag sådana stödinsatser. Genom dessa bör varje kronofogdemyndighet kunna garanteras full kompetens i alla förekommande uppgifter vid varje tidpunkt. En distriktsorganisation med denna utformning möjliggör därför, enligt min mening, atl samtliga krono­fogdemyndigheter kan anförtros ytterligare kvalificerade arbetsuppgifter t.ex, exekutiv försäljning av fast egendom m. m., vilket har föreslagils av lagberedningen i belänkandet (SOU 1973:22) Uisökningsbalk. Det största behovet kommer att föreligga i sådana distrikt som endast har en tjänst som kronofogde men även andra distrikt kan hamna i samma situation. Enligt min mening bör det ankomma på länsstyrelsen all besluta om stödåtgär­derna. Det ankommer på regeringen att besluta om ordningen för dessa stödåtgärder.

Utredningen föreslår atl nuvarande stationeringar av personal utanför kronofogdedistriktens centralorter tills vidare skall behållas oförändrade. Fråga om indragning av en stationering skall enligt utredningen prövas, när del vid en stationering med en exekutiv tjänsteman uppslår vakans på den där placerade tjänsten. Frågan bör även kunna prövas, när kronofogdemyn­digheten och personalen är överens härom. Utredningen anser att pröv­ningen bör föratom indragning eller behållande av stationeringen även avse en ändring av den tjänst som är placerad vid stationeringen från heltidstjänst till deltidstjänst. Avgörande vid prövningen bör vara dels stationeringens arbetsvolym, dels allmänhetens behov av service från staiioneringen. Utredningen framhåller alt allmänhetens möjligheter atl besöka tjänsteman på en stationering normalt boräntas vara tillfredsställande, om reseavståndet till stationeringsorten inle är längre än 50 km. En stationering bör enligt utredningen inte dras in, om det medför att invånarna i en viktig del av

Prop. 1977/78:129

27

stalioneringens verksamhetsområde får större avstånd än 50 km till närmaste stationering eller centralort i distriktet. Föreligger inle angivna förutsält-ningar för indragning och kan inle tillfredsställande arbelsunderlag för en heltidstjänst för exekutiv tjänsteman ordnas, bör enligt utredningen en deltidstjänst för exekutiv tjänsteman inrättas. Kompletterande arbetsupp­gifter-exempelvis tax eringsarbeie inom skatteadministrationen-som krävs för heltidssysselsättning bör enligt utredningens förslag erbjudas innehavare av sådan deltidstjänst. Remissinstanserna har i allmänhet ställt sig positiva till uiredningens förslag. Några är dock skeptiska till atl behålla stationeringar med endast en tjänst för exekutiv tjänsteman. Förslaget om kompletterande arbetsuppgifter inom skatteadministrationen föratt fylla ut exekutiv deltids­tiänst till heltidssysselsättning möts med tveksamhet eller avstyrks av flertalet remissinstanser. Som skäl anges huvudsakligen, atl det medför praktiska svårigheter att låta samma tjänsteman arbeta under skilda huvudmän och inom två skilda arbetsområden som ställer olika krav på kompetens och utbildning.

1 likhet med utredningen förordar jag att nuvarande stationeringar av exekutiv personal utanför kronofogdedistriktens centralorter tills vidare behålls oförändrade. Staiioneringarnas antal uppgår lill ca 100. Av dessa är ett fyrtiotal s. k. enmansstalioneringar. Jag har samma uppfattning som utred­ningen atl indragning av sådana slalioneringar skall kunna ske endast om det inle avsevärt försämrar den service som kronofogdemyndigheterna skall kunna ge allmänheten och del inte är möjligt att ordna arbetsunderiag ens för deltidstjänst inom exekutionsväsendet. Förslaget att kompletterande arbets­uppgifter skall beredas innehavare av deltidstiänst på stationering inom exekutionsväsendet finner jag angeläget. Trots att remissinstanserna är tveksamma till eller avstyrker förslaget förordar jag atl det förverkligas. Det är enligt min mening naturligt att i första hand söka lämpliga sådana arbets­uppgifter inom skatteadministrationen. Det ankommer på regeringen att ge föreskrifter för slalioneringar av exekutiv personal utanför kronofogdedis­lriktens centralorter.

Kronofogdemyndighetsutredningen ansluter sig till de principer för utformning av normalorganistionen av en kronofogdemyndighet som har angivits av den tidigare utredningen (DAP). Vid varje myndighet skall finnas en centralavdelning med två sektioner, en för allmänna mål och ärenden och en för enskilda mål och löneexekution. Dessutom skall även finnas en fältavdelning som delas in i fältseklioner. Kronofogdemyndighetsutred-ningen anser att administrativa enheter i regel inte skall inrättas hos myndigheterna. De allmänadministraliva uppgifterna bör normalt ankomma på en sekreterare hos chefkronofogden eller vid behov ett sekretariat, som utöver sekreteraren består av ytteriigare en tjänsteman. Länsstyrelserna skall så långt som möjligt svara för de slora arbetsrutinerna för personal- och ekonomiadministrationen för kronofogdemyndigheterna och tillhandagå den med expertis inom dessa områden. Kronofogdemyndighetema i Stock-

Prop. 1977/78:129

28

holm, Malmö och Göteborg föreslås få följande organisation. Uppgifter av slöd- och servicekaraklär hänförs till en administrativ enhet. Mål och ärenden avseende konkurs och lönegaranti hänförs lill en särskild enhet liksom mål och ärenden avseende införsel för underhållsbidrag. Vidare finns en särskild enhet för intern koniroll och tillsyn. Övriga mål och ärenden fördelas på fyra organisationsenheter vid myndigheten i Stockholm, två vid myndigheten i Malmö och tre vid myndigheten i Göteborg, Organisationsförslagen har vunnit allmän anslutning bland de remissinstanser som har yttrat sig i frågan. Några remissinstanser anser att de allmänadministrativa uppgifterna bör handläggas inom en administrativ enhet som skall finnas vid varje myndig­het.

Jag förordar att den organisation som kronolögdemyndighetsulredningen har föreslagit genomförs, I likhet med utredningen anserjag att administra­tiva enheter inte bör inrättas vid andra än de största kronofogdemyndighe­terna. Länsstyrelserna bör enligt min mening kunna lämna erforderligt stöd i fråga om personal- och ekonomiadministrationen för kronofogdemyndighe­terna. Del ankommer på regeringen atl besluta om den närmare organisa­tionen för kronofogdemyndigheterna.

Kronofogdemyndighetsutredningen gör endasl en överslagsberäkning av det samlade personalbehovet för kronofögdemyndighelerna och bedömer alt personalbehovet vid dessa skulle medföra i stort sett oförändrade personal­kostnader. Utredningen har dock inte möjlighet att beakta lokala och speciella förhållanden för resp, kronofogdemyndighet. En särskild projekt­grupp inom riksskatteverket har upprättat ell bemanningsunderlag för 65 kronofogdedistrikt. Underlaget innebäratt personalstyrkan ökar i större och mer arbetstyngda distrikt, blir oförändrad i vissa distrikt och reduceras i vissa andra distrikt. Underlaget upptar ett totalt personalbehov av 2 764 yänster eller ca 60 fler än i nuvarande organisation. Länsstyrelserna, som har yttrat sig överdetta bemanningsunderlag, yrkar totalt 3 081 tiänster eller ca 375 fler än i nuvarande organisation, Riksskatteverket har därefter bedömt länsstyrel­sernas yrkanden och till regeringen redovisat ett bemanningsförslag på totalt 2 923 tjänster, en ökning jämfört med nuvarande personal med över 200 tjänster. Länsstyrelserna, som har yttrat sig över slutförslagel, vidhåller sina tidigare yrkanden.

Enligl min mening är det nödvändigt alt den kraftfulla satsning som sedan år 1975 har skett inom skatteadministrationen följs upp med en effektiv indrivning. Delta ställer ökade krav på kronofogdemyndigheterna. Vissa kronofogdemyndigheter har i dagsläget en hög arbetsbelastning medan andra har överkapacitet. Detta beror delvis på förskjutningar i arbetsmängderna mellan distrikten på grund av strukturella förändringar i samhället. För att öka effektiviteten och därigenom uppnå ell bättre indrivningsresultal är del därför enligt min mening nödvändigt med en omfördelning av personalre­surserna saml härutöver en viss resursförstärkning av de mest arbetstyngda myndigheterna. Jag förordar atl dessa tillförs 63 nya yänster samt medel

Prop. 1977/78:129

29

motsvarande 67 årsarbetskrafter, I den förstärkning som jag förordar harjag inle räknat med tiänster som biträdande chef vid någon kronofögdemyndig-het. Av medlen för årsarbetskrafter avser ca en tredjedel förstärkning av personalresurserna för arbetet med fel parkeringsavgifter. Jag är inte beredd att förorda all den överkapacitet som finns inom några distrikt skall dras in eller omfördelas omedelbart. Jag förordar i stället att den dras in efterhand som lämpliga yänster blir lediga.

En uppföljning av resursförstärkningarnas betydelse för indrivningsresul-latet vid de enskilda myndigheterna bör göras så snart förutsättningar härför föreligger,

Kronofogdemyndighetsuiredningen föreslår att reformen skall genom­föras den 1 januari 1979, Remissinstanserna har i allmänhet tillstyrkt eller lämnai förslaget utan erinran, Riksskatteverket framhåller alt kronofogde­myndigheten i Stockholms distrikt skall flytta in i nya lokaler under våren 1978 och föreslåratt organisationsförändringen genomförs den Ijuli 1978 för den myndigheten.

Även jag anser att den organisation av kronofogdemyndigheterna, som jag har förordat, bör genomföras den 1 januari 1979 utom för kronofogdemyn­digheten i Stockholms distrikt, vilken bör få organisationsförändringen genomförd den I juli 1978,

Mina ställningstaganden till kronofogdemyndighetsutredningens förslag innebär, med bortseende från beräknade uppbördsmedel, en medelsanvis­ning av 316,1 milj. kr. Ökningen i förhållande till innevarande budgetår uppgår till 51,9 milj. kr. De särskilda uppbördsmedlen beräknar jag till 12,6 milj, kr,, en ökning med 2,1 milj. kr. i förhållande lill innevarande budgetår.

Prop.1977/78:129 6 Anslagsberäkning

B 3. Kronofogdemyndigheterna

1976/77    Utgift

234 970 142

1977/78     Anslag       253 708 000 1978/79     Förslag       303 486 000

30

Sammanställning av anslagsberäkningarna för B 3. Kronofogdemyndighe­terna (1 000-tal kr.)

B 3, Kronofogd

emyndigheterna

1977/78

Beräknad ändt

ing 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutiv personal

1506

27

-H       13

Övrig personal

1 201

-\-     401

+       50

2 707

+      374

+       63

Anslag

Lönekostnader

201018

-1-45 666

-1-43 151

Sjukvård

545

-t-       54

+       33

Reseersättningar och

Expenser

24 222

4-7 464

-   4 399

Därav engångsutgifter

8 493

4 963

1830

Lokalkostnader

24 284

-1-   7 838

-t-   7 375

Diverse ändamål

15 189

+   8 724

-1-   4713

Ej disponerat belopp

-     979

-

+      979

264 279

-1- 69 746

H- 51 852

Uppbördsmedel

Ersättning från allmänna

pensionsfonden

10 571

-

+   2 074

Nettoutgift

253 708

-1- 69 746

-1-49 778

Prop. 1977/78:129

Stockholms län

31

B 3, Kronofogdemyndigheterna

1977/78       Beräknad ändring 1978/79

Lans-

Före-

siyrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutlv personal

337

+

21

+

6

Övrig personal

322

+

134

-1-

12

659

-t-

155

-(-

18

Anslag

Lönekostnader

49 010

-t-

7 011

+

11 101

Sjukvård

155

-(-

15

-1-

10

Reseersättningar och

Expenser

11 044

-(-

4 100

-

6 594

Därav engångsiiigi/ier

7 500

3 570

507

Lokalkostnader

6 570

-H

4 722

-1-

4 696

Ej disponerat belopp

-549

-

-1-

549

66 230

+

15 848

-1-

9 762

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 12 278 000 kr.

2.

Länsstyrelsen yrkar en förstärkning med 155 tiänster. Stockholms distrikt behöver bl. a. förslärkas med sex kronofogdetiänsler och en krono-fogdesekreterartjänsl. 1 Huddinge, Sollentuna och Solna distrikt begärs en tiänst som biträdande kronofogde i utbyte mot en kronofogdesekreterar-tiänst. Antalet exekutiva tiänster bör för länet utökas med elva. På grund av utökad arbetsbelastning bör antalet kontorsbiträden ökas med 93. För administrativa uppgifter bör länets kronofogdemyndigheter förstärkas med 41 tiänster varav tio för handläggare.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (-1- 3 570 000 kr).

Föredraganden

Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna lill 75 992 000 kr. Jag har därvid beräknat löne-och prisomräkningen till 13 764 000 kr. Vidare harjag beräknat 2 339 000 kr för sex kronofogdetiänsler i Stockholms distrikt och tolv administrativa tiänster varav sju för handläggare i länet. 1 Huddinge, Sollentuna och Solna distrikt harjag räknat medel för en tjänst som biträdande kronofogde i varje distrikt i utbyte mot en kronofogdesekreterarijänst. Gemensamt för distrikten har vidare medel beräknats motsvarande 16 biträdesljänster. Slutligen harjag beräknat preliminärt 507 (X)0 kr. i engångsutgifter bl. a, för flyttning av kronofogdemyndigheterna i Nacka och Södertälje distrikt och för inköp av inventarier m. m.

Prop.1977/78:129

Uppsala län

32

B 3. Kronofogdemyndigheten

1977/78       Beräknad ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-Zexekutiv personal

31

-1-

2

-

Övrig personal

23

-1-

8

-1-

2

54

-1-

10

-h

2

Anslag

Lönekostnader

3 972

-1-

1426

-1-

852

Sjukvård

12

-1-

1

-t-

1

Reseersättningar och

Expenser

346

-1-

183

-1-

413

Därav engångsiitgijier

-

65

368

Lokalkostnader

466

+

52

-1-

52

Ej disponerat belopp

6

-

-

6

4 802

+

1662

4- 

1312

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 720(X)0 kr.

2.

Med hänsyn till den ökade arbetsvolymen yrkas två exekutiva tjänster. Myndigheten behöver dessutom förstärkas med en tiänst som handläggare för personaladministrativa arbetsuppgifter, fem kontorsbiträden, en expedi­tionsvakt saml en arkivvårdare.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (-1- 148 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheten lill 6 114 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 798 000 kr. Vidare harjag beräknat 138 000 kr. fören biträdande kronofogdeijänst i utbyte mot en kronofogdesekreterartiänst, två administrativa tiänster varav en för handläggare saml medel motsvarande en bilrädesljänst. Slutligen harjag beräknat preliminärt 368 000 kr, i engångsut­gifter bl, a. för fiyttning av kronofogdemyndigheten i Uppsala distrikt.

Prop. 1977/78:129

Södermanlands län

33

B 3, Kronofogdemyndigheterna

1977/78       Beräknad ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-Zexekutiv personal

38

+        1

-

1

Övrig personal

36

+        4

-

74

+       5

-

1

Anslag

Lönekostnader

5 562

+ 2016

+

937

Sjukvård

24

+       2

+

1

Reseersättningar och

Expenser

456

-t-    116

+

102

Därav engängsutgi/ier

-

57

54

Lokalkostnader

765

+      76

+

75

Ej disponerat belopp

9

-

-

9

6 816

+ 2 210

+ 1

1 106

1.

Löne- och prisomräkning m, m. I 161 000 kr.

2.

Länsstyrelsen tillstyrker en minskning för länet med en kronofogdesek­reterarijänst. För Eskilstuna distrikt yrkas en tiänst som biträdande krono­fogde. Den exekutiva verksamheten behöver förstärkas med två tjänster. För administrativa uppgifter behöver länets kronofogdemyndigheter förstärkas med fyra tjänster varav en för handläggare till Eskilstuna distrikt

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 32 000 kr).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna till 7 922 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 1 089 000 kr. Vidare harjag beräknat 15 000 kr för en biträdande kronofogdeijänst i utbyte mot en kronofogdesekreterartiänst i Eskilstuna distrikt. 1 Katrineholms distrikt räknar jag med indragning av en tjänst som kronofogdesekreterare. Slutligen har jag beräknat preliminärt 54 000 kr. i engångsutgifter bl, a, för utbyte av kopieringsutrustning i Nyköpings och Katrineholms distrikt.

3 Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 129

Prop.1977/78:129

Östergötlands län

34

B 3.

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad

ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutiv personal

57

1

1

Övrig personal

44

+      13

+        2

101

+      12

+        1

Anslag

Lönekostnader

7 442

+ 1835

+ 1406

Sjukvård

13

-

-

Reseersättningar och

Expenser

583

+      90

+      44

Därav engångsutgifter

15

20

4

Lokalkostnader

1 110

+    112

+    111

Ej disponerat belopp

9

-

9

9 157

+ 2 037

+ 1552

1.

Löne- och prisomräkning m, m, 1 339 000 kr.

2.

Länsstyrelsen tillstyrker en minskning med en exekutiv tjänst vid kronofogdemyndigheten i Motala distrikt. För huvudsakligen administrativa uppgifter begärs i Linköpings och Norrköpings distrikt en förstärkning med fem tiänster varav två för handläggare. Vidare begärs förstärkning med åtta kontorsbiträden i länet.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 32 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna till 10 709 000 kr. Jag har därvid beräknat löne-och prisomräkningen till 1 492 000 kr. Vidare harjag beräknat 123 000 kr. för två administrativa tiänster, varav en för handläggare i Norrköpings distrikt samt medel motsvarande en biträdestjänst. 1 Linköpings distrik harjag räknat med indragning av en tjänst som kronofogdesekreterare. Slutligen harjag beräknat preliminärt 4 000 kr. i engångsutgifter för inventarier m, m.

Prop. 1977/78:129

Jönköpings län

35

B 3,

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad ändr:

ing 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personat

Kronofogde-/exekutiv personal

44

-

-

Övrig personal

32

+      10

+       2

76

+      10

+       2

Anslag

Lönekostnader

5 691

+ 1 530

+ 1 111

Sjukvård

13

-

-

Reseersättningar och

Expenser

634

-      49

-      74

Därav engångsutgifter

160

30

27

Lokalkostnader

601

+    145

+    145

Ej disponerat belopp

9

-

9

6 948

+ 1626

+ 1 173

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 1 133 000 kr.

2.

Länsstyrelsen begär förstärkning med fyra tiänster för administrativa uppgifter vid Eksjö och Jönköpings distrikt samt sex konlorsbiiräden i länet.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (-1- 130 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna lill 8 121 000 kr Jag har därvid beräknat löne-och prisomräkningen till 1 156 000 kr. Vidare harjag beräknat 143 000 kr. för två administrativa tiänster samt medel motsvarande två biirädestiänsler. Slut­ligen har jag beräknat preliminärt 27 000 kr. i engångsutgifter bl. a. för inventarier till stationeringsorten Vetlanda.

Prop. 1977/78:129

Kivnubergs län

36

B 3,

Kro

nofogd(

omyndigheten

1977/78

Bei

äknad

ändring 1978/79

Lär

ns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-Zexekutiv personal

24

-

-

Övrig personal

18

+

11

+        1

42

+

11

+        1

Anslag

Lönekostnader

3 116

+

770

+    698

Sjukvård

7

+

1

-

Reseersättningar och

Expenser

341

+

36

+     41

Därav engångsiitgijier

-

-

4

Lokalkostnader

437

-

-

Ej disponerat belopp

7

-

7

3 908

+

807

+    732

1,    Löne- och prisomräkning m, m. 530 000 kr.

2.   Myndigheten behöver förstärkas med tre administrativa tiänster, åtta

kontorsbiträden saml en kronofogdetjänst i utbyte mot en kronofogdesekre-

lerartjänsi.

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovel för kronofogdemyndigheten lill 4 640 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 568 000 kr. Vidare harjag beräknat 162 000 kr. för en administrativ tiänst, en biträdande kronofogdetiänst i utbyte mot en kronofogdesekreterarijänst samt medel motsvarande tre biirädestiänsler. Slutligen har jag beräknat preliminärt 4 000 kr. i engångsutgifter för inventarier m, m.

Prop. 1977/78:129

Kalmar l

ä

n

37

B 3, Kronofogdeinyndigheierna

1977/78       Beräknad ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-Zexekutiv personal

42

5

-

Övrig personal

27,5

+   11,5

+        1

69,5

+    6,5

+        1

Anslag

Lönekostnader

5 202

+ 1 234

+ 1098

Sjukvård

16

-

-

Reseersättningar och

Expenser

477

+      80

+      59

Därav engångsiiigi/ler

-

-

4

Lokalko,sinader

531

+    107

+     53

Ej disponerat belopp

8

-

8

6 234

+ 1421

+ 1202

1.

Löne- och prisomräkning m. m. I 046 (K)0 kr.

2.

Länsstyrelsen godkänner en nedskärning med fem exekutiva tjänster för länet fördelat på tre i Kalmar distrikt, en i Oskarshamns distrikt samt en i Västerviks distrikt. På grund av konstant ökande arbetsuppgifter yrkas en förstärkning med tio och en halv konlorsbiiräden saml en tiänst för administrativa uppgifter i Kalmar distrikt.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 7 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna till 7 436 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 1 088 000 kr. Vidare harjag beräknat 107 000 kr. för en administrativ yänsl i Kalmar distrikt samt medel motsvarande två biirädes­tiänsler. Slutligen harjag beräknat preliminär 4 000 kr. i engångsutgifter för inventarier m. m.

Prop.1977/78:129

38

Gotlands län

B 3,

Kronofogdemyndigheten

1977/78

Beräknad

ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-Zexekutiv

personal

10

-

-

Övrig personal

7

+

2

-

17

+

2

-

A nslag

Lönekostnader

1305

+

284

+    222

Sjukvård

2

-

-

Reseersättningar och

Expenser

77

+

4

+        4

Därav engångsutgi/ier

-

-

-

Lokalkostnader

150

+

10

+      15

Ej disponerat belopp

1

-

1

1535

+

298

+    240

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 233 000 kr

2.

Myndigheten yrkar medel för två tiänster som kontorsbiträden.

Föredraganden

Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheten till 1 775 (X)0 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 226 000 kr. Vidare harjag beräknat 15 000 kr. för en biträdande kronofogdetiänst i utbyte mot en kronofogdesekreterarijänst.

Prop.1977/78:129

39

Blekinge län

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad änd

ring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutiv personal

27

3

-

Övrig personal

18

+       4

-

45

+        1

-

Anslag

Lönekostnader

3 452

+ 1036

+

508

Sjukvård

6

+        1

+

1

Reseersättningar och

Expenser

279

+      70

+

52

Därav engångsutgifter

10

47

32

Lokalkostnader

450

2

-

2

Ej disponerat belopp

3

-

3

4 190

+ 1105

+

556

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 764 000 kr.

2.

I Karishamns distrikt begärs en biträdande kronofogdetjänst i utbyte mot en kronofogdesekreterartjänst. Länsstyrelsen tillstyrker vidare en minskning av den exekutiva personalen med tre tjänster i utbyte mot fyra kontorsbiträden.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 3 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna lill 4 746 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 518 000 kr. Vidare har jag beräknat 15 000 kr. för en biträdande kronofogdetjänst i utbyte mot en kronofogdesekreterartiänst i Karishamns distrikt, Slutligen harjag beräknat preliminärt 32 000 kr. i engångsutgifter bl. a, för viss telefonutrustning i Karishamns distrikt.

Prop. 1977/78:129

Kristianstads län

40

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad ändr

ing 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutiv personal

48

1

-

Övrig personal

35,5

+      12

+        2

83,5

+      11

+        2

Anslag

Lönekostnader

6 176

+ 1699

+ 1 321

Sjukvård

20

-

-

Reseersättningar och

Expenser

950

-    376

-     414

Därav engångsutgifter

491

20

27

Lokalkostnader

527

+    137

+      80

Ej disponerat belopp

9

9

7 682

+ 1460

+    978

1.

Löne- och prisomräkning m, m, 1 144 000 kr.

2.

1 Hässleholms distrikt begärs en tiänst som biträdande kronofogde i utbyte mot en kronofogdesekreterartjänst. För länet behövs dessutom två kronofogdesekreterartjänster totalt. Länsstyrelsen tillstyrker en minskning med två exekutiva tiänster i utbyte mot fem och ett halvt konlorsbiträde. För administrativa uppgifter begärs till Kristianstads och Ängelholms distrikt sex och en halv tjänst varav en för handläggare,

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 680 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag medelsbehovel för kronofogdemyndigheterna lill 8 660 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 1 282 000 kr. Vidare harjag beräknat 161 000 kr. för en biträdande kronofogdetiänst i utbyte mot en kronofogdesekreterartiänst i Hässleholms distrikt, två administrativa tiänster samt medel motsvarande två biträdestjänster. Slutligen harjag beräknat 27 000 kr. i engångsutgifter för inventarier m, m.

Prop. 1977/78:129

41

Malmöhus län

Kronofogdemyndigheterna

1977/78          Beräknad ändri

ing 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutiv personal

136            +   11

+        5

Övrig personal

114,5            +  56,5

+      11

250,5             +   67,5

+      16

Anslag

Lönekostnader

18 467            + 5 270

+5 056

Sjukvård

44            +     20

+      10

Reseersättningar och

Expenser

1 540             +    542

+    350

Därav engångsiiigi/ier

50                    77

141

Lokalkostnader

2 317             +    365

+    331

Ej disponerat belopp

-234

+    234

22 134             +6 197

+ 5 981

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 3 503 000 kr.

2.

Landskrona distrikt behöver förstärkas med en tiänst som biträdande kronofogde i utbyte mot en kronofogdesekreterartjänst och Malmö distrikt med fem tjänster, fyra för kronofogdar och en för kronofogdesekreterare. På grund av den ökade arbetsvolymen behöver länet vidare förstärkas med sex exekutiva tjänster och 35 kontorsbiträden. För administrativa uppgifter yrkas vidare lill Malmö, Helsingsborgs, Lunds och Yslads distrikt 22 tiänster,

3.

Omkostnaderna beräknas öka (-1- 421 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna till 28 115 000 kr. Jag har därvid beräknat löne-och prisomräkningen till 4 075 000 kr. Vidare harjag beräknat 1 451 000 kr, för fyra kronofogdetjänster och en kronofogdesekreterartiänst i Malmö distrikt, elva administrativa tjänster, varav sju för handläggare samt för medel motsvarande 18 biträdesljänster. I Landskrona distrikt har medel beräknats för en biträdande kronofogdeijänst i utbyte mot en kronofogde­sekreterartiänst. Slutligen harjag beräknat preliminärt 141 000 kr. i engång­sutgifter för inventarier m. m.

Prop.1977/78:129

42

Hallands län

Kronofogdemyndigheterna

1977/78          Beräknad ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-Zexekuliv personal

31             +       1

-

Övrig personal

24            +       8

+

2

55             +9

+

2

Anslag

Lönekostnader

4 035             +1326

+

831

Sjukvård

10            +       2

+

2

Reseersättningar och

Expenser

316             +    139

+

108

Därav engångsutgifter

69

68

Lokalkostnader

373             +    178

+

178

Ej disponerat belopp

6

-

6

4 740             +1 645

+

1113

1.

Löne- och prisomräkning m, m. 1 049 000 kr.

2.

Länsstyrelsen yrkar dels en förstärkning med en kronofogdesekreterar­tiänst till Varbergs distrikt, dels atl befintlig kronofogdesekreterartiänst vid Halmstads distrikt behålls oförändrad. På grund av ökad arbetsbelastning yrkas vidare fyra konlorsbiiräden saml fyra tjänster för administrativa uppgifter.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 243 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna till 5 853 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen lill 933 000 kr. Vidare harjag beräknat 107 000 kr. för två administrativa tiänster och medel motsvarande en biträdestjänsi. Slutligen har jag beräknat preliminärt 68 000 kr. i engångsutgifter för inventarier m. m.

Prop. 1977/78:129

Göteborgs och Bohus län

43

Kronofogdemyndigheterna

1977/78          Beräknad ändring 1978Z79

Lans-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutiv personal

146            +       1

+       6

Övrig personal

138            +     52

+      10

284             +      53

+     16

Anslag

Lönekostnader

20 327             + 5 304

+ 5 745

Sjukvård

80

-

Reseersättningar och

Expenser

1 374            +    796

+    720

Därav engångsutpfler

79

110

Lokalkostnader

2 400             +      19

+      16

Ej disponerat belopp

-  485

+    485

23 696             +6119

+ 6 966

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 4 075 000 kr.

2.

Göteborgs distrikt behöver förstärkas med fem kronofogdetjänster och två kronofogdesekreterartjänster. Länsstyrelsen tillstyrker en minskning med sex exekutiva tjänster i utbyte mot elva konlorsbiiräden. För administ­rativa uppgifter behöver vidare länets båda kronofogdemyndigheter förstärkas med 23 tiänster varav två till Uddevalla distrikt. För handläggning av felparkeringsavgifter yrkas till Göteborgs distrikt ytterligare 19 tiänster.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 192 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovel för kronofogdemyndigheterna till 30 662 000 kr. Jag har därvid beräknat löne-och prisomräkningen till 4 530 000 kr. Vidare harjag beräknat 1 351 000 kr. för fem kronofogdetiänsler och en kronofogdesekreterartiänst till Göteborgs distrikt, tio administrativa tjänster varav en i Uddevalla distrikt samt medel motsvarande 15 biträdesljänster. Av tiänsterna för administrativa uppgifter är sju för handläggare. Slutligen har jag beräknat preliminärt 110 000 kr. i engångsutgifter för inventarier m. m.

Prop. 1977/78:129

44

Alvsborgs län

Kronofogden

lyndigheierna

1977/78

Beräknad ändring

1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-Zexekutiv personal

60

4

-

Övrig personal

45

+      15

+

1

105

+      11

+

1

Anslag

Lönekostnader

7 853

+ 1619

+

1 516

Sjukvård

13

-

-

Reseersättningar och

Expenser

498

+    278

+

152

Därav engångsutgifter

-

150

93

Lokalkostnader

880

+      35

+

28

Ej disponerat belopp

5

-

5

9 249

+ 1932

+

1691

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 1 332 000 kr.

2.

1 Alingsås och Trollhättans distrikt begärs en tjänst som biträdande kronofogde i utbyte mot en kronofogdesekreterartjänst. Länsstyrelsen till­styrker ett utbyte av två exekutiva tjänster mot nio kontorsbiträden. För administrativa uppgifter behöver länets kronofogdemyndigheter förslärkas med sex tiänster varav en för handläggare i Borås distrikt.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (-1- 160 0(X) kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovel för kronofogdemyndigheterna till 10 940 000 kr. Jag har därvid beräknat löne-och prisomräkningen till 1 414 000 kr. Vidare harjag beräknat 185 000 kr. för en biträdande kronofogdeijänst i utbyte mot kronofogdesekreterartjänst i vartdera Alingsås och Trollhättans distrikt, en administrativ handläggar-tiänst i Borås distrikt samt medel motsvarande tre biirädestiänsler. Slutligen harjag beräknat preliminärt 93 000 kr. i engångsutgifter bl. a. för fiyttning av kronofogdemyndigheten i Alingsås distrikt.

Prop. 1977/78:129

Skaraborgs län

45

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutiv personal

40

5

-

Övrig personal

29

+       6

-

69

+       1

-

Anslag

Lönekostnader

5 184

+ 1 116

+

921

Sjukvård

7

+        2

+

2

Reseersättningar och

Expenser

573

+     90

+

53

Därav engångsutgifter

-

-

-

Lokalkostnader

720

+    309

+

309

Ej disponerat belopp

12

-

12

6 496

+ 1517

+ 1

1273

1.

Löne- och prisomräkning m. m. I 175 000 kr.

2.

Länsstyrelsen begär en biträdande kronofogdetjänst i utbyte mot en kronofogdesekreterartjänst i Skövde distrikt. Antalet exekutiva tjänster kan reduceras med tre i utbyte mot två konlorsbiiräden. Länsstyrelsen yrkar vidare fyra tjänster för administrativa uppgifter.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 20 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar Jag medelsbehovel för kronofogdemyndigheterna till 7 769 000 kr Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 1 270 000 kr. Vidare harjag beräknat 15 000 kr, fören biträdande kronofogdetiänst i utbyte mot kronofogdesekreterartjänst i Skövde distrikt.

Prop.1977/78:129

46

Värmlands län

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutiv personal

49

1

-

Övrig personal

33

+       9

+       1

82

+       8

+        1

Anslag

Lönekostnader

6 091

+ 1416

+ 1 122

Sjukvård

17

-

-

Reseersättningar och

Expenser

591

5

-      31

Därav engångsutgifter

110

48

31

Lokalkostnader

853

+     91

+      79

Ej disponerat belopp

9

9

7 561

+ 1502

+ 1161

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 1 169 000 kr.

2.

1 Arvika distrikt begärs en tjänst som biträdande kronofogde i utbyte mot en kronofogdesekreterartjänst. På grund av ökad arbetsbelastning behöver antalet konlorsbiiräden utökas med sex för länets kronofogdemyn­digheter tillsammans. 1 Karistads distrikt begärs tre tjänster för administra­tiva uppgifter, varav en för handläggare.

3.

Omkostnaderna beräknas minska (- 42 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovel för kronofogdemyndigheterna lill 8 722 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 1 146 000 kr. Vidare harjag beräknat 55 000 kr. för en biträdande kronofogdetiänst i utbyte mot en kronofogdesekreterartjänst i Arvika distrikt och en administrativ tiänst i Karistads distrikt. Slutligen har jag beräknat preliminärt 31 000 kr. i engångsutgifter för ftyttning av personalen på stationeringsorten Filipstad.

Prop. 1977/78:129

47

Örebro län

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutiv personal

46

-

7

-

Övrig personal

29

+

10

+       1

75

+

3

+       1

Anslag

Lönekostnader

5 573

+

897

+ 1029

Sjukvård

10

+

4

+       4

Reseersättningar och

Expenser

382

+

331

+    220

Därav engångstitgifler

-

271

166

Lokalkostnader

489

+

239

+    239

Ej disponerat belopp

6

6

6 460

+ 1471

+ 1486

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 1 179 000 kr.

2.

Örebro distrikt behöver förstärkas med två tjänster som kronofogdar varav en i utbyte mot en kronofogdesekreterartjänst. Antalet exekutiva tjänster kan enligt länsstyrelsen minskas med fyra i utbyte mot fem kontorsbiträden. För administrativa uppgifter yrkas vidare en förstärkning med fem tjänster varav en till Lindesbergs distrikt.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 292 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna till 7 946 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen lill 1 259 000 kr. Vidare har jag beräknat 55 000 kr. för en biträdande kronofogdetiänst i utbyte mot en kronofogdesekreterartjänst och en administrativ tiänst i Örebro distrikt. Slutligen harjag beräknat preliminärt 166 000 kr. i engångsutgifter bl. a. för fiyttning av kronofogdemyndigheterna i Hallsbergs och Lindesbergs distrikt.

Prop.1977/78:129

Västmanlands län

48

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad ändring

1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekuiiv personal

39

-      2

-

Övrig personal

31

+     8,5

+

1

70

+    6,5

+

1

,4 m/0,1;

Lönekosinader

5 200

+ 1098

+

996

Sjukvård

8

+        2

+

2

Reseersättningar och

Expenser

369

+      54

+

51

Därav engångsutgifter

-

-

4

Lokalkostnader

529

+      59

+

59

Ej disponerat belopp

3

-

3

6 109

+ 1213

+

1105

1, Löne- och prisomräkning m, m. 933 0(X) kr.

2 Antalet exekutiva tjänster kan enligt länsstyrelsen reduceras med en tiänst i både Köpings och Västerås distrikt. På grund av ökad arbetsbelastning bör länets kronofogdemyndigheter förstärkas med fem konlorsbiiräden. För administrativa uppgifter yrkas en förstärkning med tre och en halv yänster varav en lill Köpings distrikt.

3. Omkostnaderna beräknas öka (+ 10 0(X) kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovel för kronofogdemyndigheterna till 7 214 000 kr. Jag har därvid beräknat löne-och prisomräkningen till 1 016 000 kr. Vidare har jag beräknat 84 000 kr. för en administrativ handläggartiänsl samt medel motsvarande en biträdestiänst i Västerås distrikt. Slutligen harjag beräknat preliminärt 4 000 kr. i engångsut­gifter för inventarier m. m.

Prop. 1977/78:129

49

Kopparbergs län

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-Zexekutiv personal

48

5

-

Övrig personal

29

+      19

-

77

+      14

-

Anslag

Lönekosinader

5 846

+ 2041

+ 1016

Sjukvård

23

+       2

-

Reseersättningar och

Expenser

520

+    346

+     92

Därav engångsutgifter

15

215

50

Lokalkostnader

829

+     83

+     83

Ej disponerat belopp

7

7

7 225

+ 2 472

+ 1184

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 1 363 000 kr.

2.

1 Falu distrikt yrkas en förstärkning med två kronofogderiänster och i[REDACTED_EFTERNAMN] distrikt med en tiänst som kronofogde. Enligl länsstyrelsen kan antalet exekutiva tjänster reduceras med en för länet totalt. På grund av ökad arbetsbelastning bör länets kronofogdemyndigheter förstärkas med 15 konlorsbiiräden. För administrativa uppgifter yrkas till Falu distrikt fyra tjänster varav en för handläggare.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 267 000 kr.)

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna till 8 409 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 1 095 000 kr. Vidare harjag beräknat 51 000 kr. för en biträdande kronofogdetiänst i utbyte mot en kronofogdesekreterartjänst i Falu distrikt samt för länet medel motsvarande en bilrädesljänst. Slutligen har jag beräknat preliminärt 50 000 kr. i engångsutgifter för inventarier m. m.

4 Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 129

Prop. 1977/78:129

50

Gävleborgs län

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad ändr

ing 1978/79

Lans-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekutiv personal

56

4

-

Övrig personal

41

+        1

-

97

3

-

A nslag

Lönekostnader

7 155

+ 1 815

+ 1275

Sjukvård

17

+        2

-

Reseersättningar och

Expenser

633

+    193

+     64

Därav engångsutgifter

-

72

5

Lokalkostnader

779

+    335

+     78

Ej disponerat belopp

7

7

8 591

+ 2 345

+ 1410

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 2 002 000 kr.

2.

Länsstyrelsen tillstyrker en minskning med tre exekutiva tiänster och tre konlorsbiiräden. För administrativa uppgifter yrkas en förstärkning med fyra tjänster.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 386 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna till 10 001 000 kr. Jag har därvid beräknat löne-och prisomräkningen till 1 410 000 kr. Slutligen harjag beräknat preliminärt 5 000 kr. i engångsutgifter för bindning av visst arkivmaterial.

Prop. 1977/78:129

Västernorrlands län

51

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-Zexekutiv personal

63

-      18

2

Övrig personal

37

+       2

-

100

-       16

2

Anslag

Lönekostnader

7 464

+ 1262

+ 1205

Sjukvård

9

-

-

Reseersättningar och

Expenser

615

+     30

+     22

Därav engångsutgifter

-

-

-

Lokalkostnader

852

+     96

+     96

Ej disponerat belopp

11

-      11

8 951

+ 1388

+ 1312

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 1 388 000 kr.

2.

Länsstyrelsen tillstyrker indragning av en kronofogdesekreterartjänst vid vardera Härnösands och Örnsköldsviks distrikt. Antalet exekutiva tjänster kan enligt länsstyrelsen minskas med 15 vid länets kronofogdemyn­digheter. För administrativa uppgifter behöver Sundsvalls distrikt förslärkas med två tjänster varav en för handläggare.

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna till 10 263 000 kr. Jag har därvid beräknat löne-och prisomräkningen till I 426 000 kr. Jag räknar med indragning av en kronofogdesekreterartjänst i vardera Hämösands och Örnsköldsviks distrikt.

Prop. 1977/78:129

52

Jämtlands län

Kronofogdemyndigheten

1977/78

Beräknad ändring 1

1978/79

Läi

ris-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-/exekuiiv personal

29

-

1

-

1

Övrig personal

19

+

1

-

48

0

-

1

Anslag

Lönekosinader

3 585

+

614

+

622

Sjukvård

9

-

-

Reseersättningar och

Expenser

323

+

32

-

3

Därav engångsutgifter

48

-

13

Lokalkostnader

232

+

30

+

25

Ej disponerat belopp

4

-

4

4153

+

676

+

640

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 678 000 kr.

2.

Länsstyrelsen tillstyrker indragning av en kronofogdesekreterartjänst. För administrativa uppgifter behöver myndigheten förstärkas med en tjänst.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 51 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheten till 4 793 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen till 695 000 kr. Vidare harjag beräknat 36 000 kr. för medel motsvarande en bilrädesljänst. Jag har även räknat med indragning av en kronofogdesekreterartjänst vid kronofogdemyndigheten i Östersunds distrikt. Slutligen harjag beräknat preliminärt 13 000 kr. i engångsutgifter för inventarier m. m.

Prop.1977/78:129

Västerbottens län

53

Kronofogdemyndigheterna

1977Z78

Beräknad

ändring 1

;978Z79

Läi

ns-

Före-

styrelsen

draganden

Personal

Kronofogde-Zexekutiv personal

42

-

5

-

Övrig personal

26,5

+

2,5

+

1

68,5

-

2,5

+

1

Anslag

Lönekostnader

5 137

+

970

+

934

Sjukvård

15

-

-

Reseersättningar och

Expenser

471

+

86

+

54

Därav engångsutgifter

-

-

4

Lokalkostnader

577

+

59

+

58

Ej disponerat belopp

8

-

8

6 208

+ 1115

+:

1038

1.

Löne- och prisomräkning m. m, 970 000 kr.

2.

Umeå distrikt behöver förslärkas med en tjänst som biträdande kronofogde. Antalet exekutiva tjänster kan enligl länsstyrelsen reduceras med sex för hela länet. För administrativa uppgifter behöver Umeå distrikt förslärkas med två tjänster.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 40 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna lill 7 246 000 kr. Jag har därvid beräknat löne- och prisomräkningen lill 987 000 kr. Vidare harjag beräknat 51 000 kr. för en biträdande kronofogdetiänst i utbyte mot en kronofogdesekreterartiänst samt en administrativ tiänst i Umeå distrikt. Slutligen harjag beräknat preliminärt 4 000 kr. i engångsutgifter för inventarier m. m.

Prop.1977/78:129

Norrbottens län

54

Kronofogdemyndigheterna

1977/78

Beräknad ändring 1978/79

Läns-

Före-

styrelsen

draganden

Personat

Kronofogde-Zexekutiv personal

63

2

+       1

Övrig personal

42

+       1

-

105

1

+       1

Anslag

Lönekostnader

8 173

+ 2 077

+ 1629

Sjukvård

15

-

-

Reseersättningar och

Expenser

830

+   298

+    106

Därav engångsutgifter

94

173

118

Lokalkostnader

847

+   581

+    571

Ej disponerat belopp

12

-      12

9 877

+ 2 956

+ 2 294

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 2 380 000 kr.

2.

För atl kunna uppfylla sin stödjande funktion till övriga kronofogde­myndigheter inom länet behöver Luleå distrikt förstärkas med en tjänst som kronofogde. Enligt länsstyrelsen kan antalet exekutiva tjänster minskas med två för länet och antalet konlorsbiiräden med en. För administrativa uppgifter behöver Luleå distrikt förstärkas med två tiänster.

3.

Omkostnaderna beräknas öka (+ 196 000 kr.).

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för kronofogdemyndigheterna till 12 171 000 kr. Jag har därvid beräknat löne-och prisomräkningen till 2 208 000 kr. Vidare harjag beräknat 63 000 kr. för en biträdande kronofogdeijänst i Luleå distrikt. Slutligen har jag beräknat preliminärt 118 000 kr. i engångsutgifter för inventarier m, m.

Prop.1977/78:129

55

Diverse 

ä

ndam

å

l

\9V/1%

Beräknad ändr. 1978/79

Central löneutbetalning

Utbildning av personal vid

kronofogdemyndigheterna

Kostnader för datamaskinlid

Blanketter m. m.

Till regeringens disposition

Mynd.

Före­draganden

135

4 307

7 857

1985

905

6

+ 3 473 + 4 175 + 1082

6

+ 1 113 + 3 037 +    474 +     95

15 189

+ 8 724

+4 713

Föredraganden

Jag har för kostnader för löneutbetalning samt för de s. k. löngivaravgif­terna beräknat en minskning av kostnaderna under poslen central löneutbe­talning med 6000 kr. för kronofogdemyndigheterna. För utbildningsverk­samheten för personal inom kronofogdemyndigheterna har jag beräknat ytteriigare 1 113 000 kr. Kostnaderna för datamaskintid inom exekutionsvä­sendet ökar med 3 037 000 kr. För det forlsalla utvecklingsarbetet och försöksverksamheten med ell riksdatasystem inom exekutionsväsendet, REX-syslemel, harjag dock beräknat en minskning med 407 000 kr. Från delposten för blanketter m. m. skall bestridas dels kostnader för blanketter, dels kostnader för service av kronofogdemyndigheternas bokföringsmaski­ner. Jag har beräknat ytterligare 153 000 kr. resp. 321 000 kr. för nämnda ändamål.

7    Hemställan

Med hänvisning till dels vad jag nu har anfört, dels sammanställningarna hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen atl

1.

godkänna den dislriktindelning och de riktiinjer för en ny arbetsorganisation för kronofogdemyndigheterna som jag har förordat,

2.

till Kronofogdemyndigheterna för budgetåret 1978/79 anvisa ett förslagsanslag av 303 486 000 kr

8   Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden, och beslutar att genom proposition föreslå regeringen alt antaga det förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop.1977/78:129

56 

Bilaga 1

Län

Förslag till krono-

fogdedistrikt (centralort)

Nuvarande kronofogdedisiriki som ingår i föreslaget distrikt

B

Handen

Huddinge

Nacka

Sollentuna

Solna

Stockholm

Södertälje

Täby

C

Uppsala

D

Eskilstuna

Nyköping

E

Motala

Norrköping

Linköping

F

Eksjö

Jönköping

Värnamo

G

Växjö

H

Kalmar

Oskarshamn

Västervik

I

Visby

K

Karishamn

Karlskrona

L

Hässleholm

Kristianstad

Ängelholm

M

Helsingborg

Landskrona
[REDACTED_EFTERNAMN]

Malmö Ystad

Halmstad Varberg

Göteborg Uddevalla

Handen

Huddinge

Nacka

Sollentuna

Solna

Stockholm

Södertälje

Norrtälje

Täby

Uppsala

Eskilstuna

Katrineholm

Nyköping

Motala

Norrköping

Linköping

Eksjö

Jönköping

Värnamo

V

ä

xj

ö

Kalmar

Oskarshamn

Västervik

Visby

Karishamn Karlskrona

Hässleholm Kristianstad Ängelholm

Helsingborg Landskrona

Eslöv[REDACTED_EFTERNAMN]

Malmö

Trelleborg Ystad

Halmstad Varberg

Göteborg Uddevalla

Prop. 1977/78:129

57

Län

Förslag lill kronofogde-

distrikt (centralort)

Nuvarande kronofogdedisiriki som ingår i föreslaget distrikt

Alingsås

Borås Trollhättan

Lidköping

Skövde

Arvika Karlstad

Sunne

Lindesberg

Örebro

Köping Västerås

Falun

W
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gävle

Hudiksvall Söderhamn

Y

Härnösand Sundsvall

Örnsköldsvik

Z

Östersund

AC

Lycksele

Skellefteå

Umeå

Alingsås

del av Trollhättan

(Ale kommun)

Borås

Trollhällan (uiom Ale kommun) Vänersborg

Lidköping Mariestad

Falköping Skövde

Arvika

Kristinehamn Karistad

Sunne

Lindesberg

Hallsberg Kariskoga Örebro

Köping Västerås

Avesta

Borlänge

Falun (utom Rättviks och

Leksands kommuner)

Ludvika
[REDACTED_EFTERNAMN]

del av Falun (Rättvik och

Leksands kommuner)

Gävle Sandviken

Hudiksvall Söderhamn

Härnösand Sundsvall

Sollefteå Örnsköldsvik

Östersund

Lycksele

Skellefteå

Umeå

Prop.1977/78:129

58

Län

Förslag lill kronofogde­disiriki (centralort)

Nuvarande kronofogdedistrikt som ingår i föreslaget distrikt

BD

Boden

Boden

del av Piteå (Arjeplogs, Arvidsjaurs och Älvsbyns kommu­ner)

Gällivare

Haparanda

Kiruna

Gällivare

Haparanda

Kiruna

Luleå

Luleå

del av Piteå (Piteå kommun)

Prop.1977/78:129

59 Bilaga 2

NORMALORGANISATION   F

Ö

R   KRONOFOGDEMYNDIGHET

Chefs­kronofogde

Kronofogdepersonal med i s

ä

rskild ordning fastst

ä

llt m

å

lomr

å

desansvar

Chefskronofogdens

sekreterare

("sekretariat")

CENTRALAVDELNING

F

Ä

LTAVDELNING

Sektlon A (allm m

å

l samt 

ä

renden)

Sektion E (ensk m

å

l och loneexekution)

F

ä

ltsektion(er)

Registerf

ö

ring m m

central-, handr

ä

ck­nings- och bevak-ringsregister

restitutionsford-ringar

driftsbevis

v

ä

xel- och check­protest

Enskilda m

å

l

uts

ö

kningsm

ä

l

m

å

l enligt lagen om avbetalningsk

ö

p

exekutiv f

ö

rs

ä

ljning i allmanna och en­skilda mal

kassa, bokf

ö

ring, redovisning

-f

ä

ltverkst

ä

llighet i all­m

ä

nna och enskilda m

å

l

-utrednings- och delgiv-ningsverksamhet

Bokf

ö

ring m m

kassa, bokf

ö

ring, redovisning

intern kontroll och tillsyn

Konkurs

ä

renden m m

konkursbevakning m m

ä

renden enligt 10 

§ 

ackordskung.

l

ö

negarantiarenden

utmatningsed

L

ö

neexekution

inf

ö

rsel i allm

ä

nna och enskilda m

å

l

l

ö

neutm

ä

tning i all­m

ä

nna och enskilda m

å

l

m

å

l enligt lagen om arbetsgivares kvitt­ningsr

ä

tt

anstallningsregister

bokf

ö

ring, redovis­ning

Prop. 1977/78:129

60 Bilaga 2

FORSLAG TILL ORGANISATION f

ö

r kronofogdemyndigheterna i Stockholm,[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

 och G

ö

teborg

KHONODIREKTOR

HPer

«

jnal till torfogjnda

ADMINISTRATIV ENHET

KONKUnS/LONE-GARANTIENHET

ENHET FOR UNOER. HALLSBIDRAG UD)

KONTROLL OCH TILLSYN

AVDELNING 1.  2.  3. 4

PtfiDnalarimi-niiiration utbilcjnin*] ocK

Kontorienhel

expedition

A ni.ijieKtion

E noliiehiion

             loneetekulion

Ekonomi och inlrAitfntu'

Fj

Ilfnhat

K

-

tjM\

kl

on         1

tjiM

wt

or

»

-

liiteKt

ot

-

'.iltS

'

»

idon         1

Prop. 1977/78:129

61 Bilaga 3

Personalbehov för kronofogdemyndigheterna per län

Län

Nuvarande personal

Projekt KFMU-G

Lsi

RSV

AB

659

725

814

781

C

54

65

64

58

D

74

73

79

67

E

101

108

113

109

F

76

81

86

82

G

42

50

53

51

H

69,5

66

76

69

1

17

16

19

16

K

45

39

46

42

L

83,5

86

94,5

90

M

250,5

297

318

317

N

55

60

64

60

O

284

283

337

324

P

105

114

116

117

R

69

67

70

69

S

82

79

90

81

T

75

72

78

72

U

70

71

76,5

75

W

77

70

91

78

X

97

81

94

85

Y

100

78

84

80

Z

48

43

48

44

AC

68,5

57

66

61

BD

105

83

104

95

Summa

2 707

2 764

3 081

2 923