Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1983/84:72

med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkom­mitté imder är 1982.

beslutad den 17 november 1983.

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag av regerings­protokoll redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkom­mitté under är 1982.

Pä regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1983/84. 1 .saml. Nr 72

Skr. 1983/84:72

Skr. 1983/84:72

2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-11-17

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden 1. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom

Föredragande: statsrådet I. Carisson

Skrivelse till riksdagen med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1982.

I resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanar Europarådets rådgivande församling regeringarna att årligen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådets ministerkommitté inför sina parlament. Regeringen har lämnat riksdagen sådana redogörelser föraren 1967-81, senast med skr. 1982/83:74. En redogörelse för verksam­heten inom Europarådets ministerkommitté under är 1982 har utarbetats inom utrikesdepartementet efler sarrrräd med cheferna förjustitie-, social-, utbildnings-, arbetsmarknads-, bostads-, civil- och industridepartementen. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i della ärende som bilaga.

Jag hemställer att regeringen till riksdagen överlämnar den inom utrikes­departementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under är 1982.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr. 1983/84:72

3

Bilaga

Redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1982.

/. Ministerkommittémöten

1.         Allmänt

Ministerkommittén höll två möten under 1982, medan ställföreträdarna samlades tretton gånger. Till de senare har av praktiska skäl delegerats rätten att behandla och fatta beslut i ärenden inom ministerkommitténs kompetensområde når ministrarna inte är samlade.

Tre fackministerkonferenser arrangerades inom Europarådet under året. Sålunda avhölls en justitieministerkonferens den 25-27 maj i Athen, so­cialministerkonferens den 22-24 september i Madrid samt kommunminis­terkonferens den 57 oktober i Lugano.

Europarådets budget för 1982 uppgick till ca 280 miljoner franska francs. Sveriges bidrag var totalt 11 milj. FF, vari ingick bl. a. amortering pä den nya Europarådsbyggnaden med 1,3 milj. FF, bidrag till Europeiska farma-kopén med 271000 FF och bidrag till Europeiska ungdomsfonden med 340000 FF.

2.         70:e ministerkommitténiötet

Europarådets 70:e ministerkommittémöte ägde rum i Strasbourg den 29 april under ordförandeskap av brittiske biträdande utrikesministern Doug­las Hurd. Den svenska delegationen leddes av utrikesminister Ola[REDACTED_EFTERNAMN].

Pä dagordningen för mötet stod bl. a. situationen i Turkiet, framsteg i del europeiska samarbetet, terrorism och antagandet av en deklaration om yttrande- och informationsfrihet.

Debatten om Turkiet inleddes med en längre redogörelse av den turkiske utrikesministern Turkmen om situationen i hans land. Turkmen erinrade bl. a. om att regeringen omedelbart efter maktövertagandet den 12 septem­ber 1980 uttalat att förbindelserna med Europarådet stod som en symbol för regeringens avsikt att återinföra en pluralistisk och parlamentarisk demokrati i Turkiet. Regeringen hade presenterat en tidsplan för återgång­en till demokratiska institutioner och denna ämnade man följa. Vad gällde anklagelserna om tortyr och annan misshandel framhöll ministern atl det fanns fä länder som kunde gå helt fria från sädana anklagelser. I Turkiet hade tortyr inte kommit i och med det militära maktövertagandet utan funnits långt dessförinnan. Den stora skillnaden var atl militärregeringen vidtagit beslutsamma åtgärder för att bestraffa de skyldiga och fä slut pä övergreppen. Den turkiske utrikesministern upprepade fiera gånger att avsikten att återgå till demokrati stod fasl. I annat fall skulle Turkiel omedelbart ha lämnat Europarådet. 

ti    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 72

Skr. 1983/84:72

4

Utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] underströk, att Turkiet för närvarande inte var något demokratiskt land och följaktligen en anomali i Europarådet. Elt sådant förhållande kunde bara accepteras under en övergångstid och den svenska regeringen hade haft som utgångspunkt i sitt agerande atl den turkiska regeringen verkligen avsåg alt uppfylla sina löften om återgång till demokrati. Europarådet borde spela en konstruktiv roll i detta samman­hang, sade Ola Ullslen och påminde om att Sverige under de senasle femton månaderna regelmässigt använt ställföreträdarnas möten för att ställa frågor till den turkiska regeringen om olika förhållanden såsom rättegångar, fängslade fackföreningsledare, påståenden om tortyr etc.

Tyvärr kunde man för närvarande skönja två motstridiga tendenser i Turkiet, sade den svenske utrikesministern. Samtidigt som den turkiska regeringen fortsatte att lämna försäkringar om sin vilja och avsikt att återgå lill demokrati hade situationen för de mänskliga rättigheterna närmast försämrats. Europarådet måste därför fortsalt hålla Turkiel under nog­grann uppsikt. Om den hittillsvarande svenska handlingslinjen visade sig vara otillräcklig fick man ompröva sin hållning, avslutade Ola[REDACTED_EFTERNAMN].

I debatten om Turkiet deltog denna gäng tretton talare. Förulom Sverige framförde särskilt Norge och Nederländerna kritiska synpunkter och fiera inlägg tog upp förföljelserna mol förre turkiske premiärministern Ecevit för dennes uttalanden.

I diskussionerna om det europeiska samarbetet framfördes från general­sekreterare Karasek och fiera av medlemsländerna farhågor för att EG skulle komma att ta över några av Europarådets mer substantiella samar-belsomräden. Som en del i den s.k. Genscher-Colombo-planen för att ge nya impulser åt samarbetet inom EG ingick även planer på ett intensifierat kulturellt och juridiskt samarbete, framhölls det. 1 slutkommunikén från mötet fastslogs att Europarådet skulle förbli huvudinstrument för kulturellt samarbete pä europeisk nivå. Ministerkommitténs ordförande fick vidare i uppdrag att tillsammans med andra ministrar undersöka vilken roll Euro­parådet kunde spela i det fortsatta samarbetet på Europas enande.

Vid mötet antog ministrarna också en deklaration om informations- och yttrandefrihet. Denna söker sammiinfatta de gemensamma principer och mål som Europarådets medlemmar avser grunda sig på för att värna om yttrande- och informationsfriheten som ett väsentligt element i ett demo­kratiskt och pluralistiskt samhälle. Den innehåller principer som i stor utsträckning redan återfinns i liknande deklarationer i andra internationella fora (t.ex. UNESCO och slutakten från Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa).

3. 71 :a ministerkommittémötet

Årets andra ministerkommittémöte hölls i Strasbourg den 10 november. Som ordförande fungerade den österrikiske utrikesministern Willibald

Skr. 1983/84:72

5

Pahr. Den svenska delegationen leddes av utrikesminister Lennart Bod­slröm.

Ministrarnas diskussioner dominerades denna gång av två frågor: Euro­parådets roll i det framtida europeiska samarbetet och situationen i Turki­et.

Vid del föregående ministermötet hade ordföranden fått i uppdrag att tillsammans med andra ministrar utarbeta en rapport om Europarådets roll och arbetsmetoder. 1 sin rapport konstaterade nu utrikesminister Pahr, att en del berättigad kritik riktats mot Europarådet för att ha splittrat sig på alltför mänga perifera frågor. Organisationen kunde inte leva upp till de ursprungligen ställda förväntningarna i avseende pä Europas enande, men hade kommit att spela en viktig roll som brobyggare mellan EG- och icke EG-länder. För de neutrala var Europarådet det enda forum där de på lika villkor kunde delta i arbetet pä Europas enande.

Även om den ofta framförda tanken alt Europarådet och EG skulle ha arbetsuppgifter som kompletterade varandra var tilltalande, menade Pahr att utsikterna till framgång var mycket begränsade. Enda utvägen vore alt pä politisk våg nä ett slags underhandsöverenskommelse dår Europarådet gavs företräde vad gällde det praktiska resultatet inom vissa speciella områden. Pahr föreslog vidare, alt ministermölena två gånger om året skulle utnyttjas för en intensivare politisk dialog.

I ett svenskt inlägg framhölls bl.a. rådets betydelse som forum för utbyte av information och synpunkter. Europarådet borde enligt svensk uppfattning fortsatt inneha den ledande rollen inom områdena mänskliga rättigheter, kulturellt samarbete och harmonisering av lagstiftning. Utökat samarbete mellan den parlamentariska församlingen och ministerkommit­tén efterlystes; en fördjupad dialog skulle kunna stimulera ytterligare till handling.

Som en uppföljning till denna diskussion i ministerkommittén har ställ­företrädarna tillsatt tre arbetsgrupper: en om Europarådets roll, en om rådels arbetsmetoder och en inom området mänskliga rättigheter.

Debatten om Turkiet inleddes redan under det kollokvium som föregick minislermötet med deltagare frän den parlamentariska församlingen och medlemsregeringarna. Utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] ifrågasatte i sitt inlägg om folkomröstningen om den nya turkiska konstitutionen kunde ses som etl verkligt uttryck för den fria folkviljan när del rådde krigslagar och all politisk verksamhel var förbjuden. Det var också osäkert om det stora antalet röster för konstitulionsförslaget skulle tolkas som ett stöd för författningen som sådan eller bara uttryckte ett hopp om en förändring av den nuvarande situationen. Lennart[REDACTED_EFTERNAMN] tog vidare upp förbudet för tidigare politiker att arbeta politiskt i hemlandet, de politiska massrätte­gångarna mot fackföreningsmän och andra, den ökade användningen av dödsstraffet och nya rapporter om torlyranklagelser. Han underströk vik­len av att Europarådet fortsatt noggrant och kritiskt följde utvecklingen i Turkiet.

Skr. 1983/84:72

6

1 ministerkommittén gjorde utrikesminister Bodslröin ett kortare sam­manfattande inlägg med liknande formuleringar. 1 diskussionen deltog denna gång förutom Turkiet endast de övriga fyra länder som tillsammans med Sverige anmält Turkiet inför kommissionen för de mänskliga rättighe­terna dvs. Danmark, Frankrike, Nederländerna och Norge.

//.  Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer. 1. Mänskliga rättigheter

Arbetet inom denna sektor har bedrivits i huvudkommittén för mänsk­liga rättigheter (CDDH) och i tre expertkommittéer.

Huvudkommittén har under året färdigställt ett utkast till tilläggsproto­koll till den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Genom detta tilläggsprotokoll, som jämte en bakgrundsrapport överlämnades till ministerkommittén för godkännande, avskaffas dödsstraffet i fredstid. En­dast sädana medlemsstater i Europarådet som anslutit sig lill konventionen får tillträda protokollet, vilket träder i kraft efter ratificering av fem stater. Ministerkommittén antog tilläggsprotokollet - det sjätte - i slutet av året och skall senare bestämma en lidpunkt då protokollet öppnas för under­tecknande.

Huvudkommittén slutförde vidare arbetet pä ett utkast till ett sjunde tilläggsprotokoll till ovannämnda konvention jämte en bakgrundsrapport. Arbetet, som inleddes 1975, syftade till att mot bakgrund av FN:s konven­tion rörande medborgerliga och politiska rättigheter, vilken innehåller fler rättigheter än den betydligt äldre europeiska konventionen, utöka antalet rättigheter som garanteras av sistnämnda konvention. Resultatet blev atl fem nya rättigheter med förebilder i FN-konventionen infördes i tilläggs­protokollet. Delta överlämnades Jämte bakgrundsrapporten till minister­kommittén för vidare behandling.

Expertkommittén för förbättrande av proceduren enligt den europeiska MR-konventionen (DH-PR) hade uppmanats av huvudkommittén att med särskild förtur granska vad som kan göras för att förenkla och påskynda proceduren inför europarådsorganen mot bakgrund av det ökande antalet individuella klagomål som blivit följden av atl allt fler medlemsstater nu medgivit individuell klagorätt. Experterna ägnade årets två möten främst åt att diskutera förslaget om en uppdelning av kommissionen på två kam­mare med tio ledamöter i varje. Expertkommittén har även utbytt syn­punkter med företrädare för kommissionen. Tyngdpunkten i kommitténs arbete ligger tills vidare pä proceduren inför kommissionen. Proceduren inför domstolen samt ministerkommitténs roll har hittills endast diskute­rats preliminärt.

Expertkommittén för utvidgning av de i den europeiska konventionen upptagna rättigheterna (DH-EX) har stött på svårigheter att identifiera ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter som skulle lämpa sig för

Skr. 1983/84:72

7

införande i ett tilläggsprotokoll lill konventionen. Flera medlemsstater anser att man bör söka sig fram på andra vägar, t. ex. genom atl bygga ut den sociala stadgan. Pä grund av svårigheterna kände expertkommittén ett behov av att låta huvudkommittén ta ställning till om arbeiet skulle fortsät­ta med oförändrat mandal eller om det skulle uppskjutas eller inställas. Resultatet av överläggningarna i huvudkommittén blev alt expertkommit­téns mandat bekräftades med tillägget att kommittén också skall överväga andra möjligheter för övervakning och implementering än det kontrollma­skineri som finns enligt konventionen om de mänskliga rättigheterna.

Expertkommittén för information och undervisning inom mänskliga rät­tighetsområdet (DH-ED) har ägnat särskild uppmärksamhet ål dessa spörsmål inom yrkesutbildningen. Arbetet på en handbok om mänskliga rättigheter vid utbildning av polisen har i det närmaste avslutats och en liknande publikation för fångvårdspersonal har påbörjats. Olika projekt såsom undervisning i mänskliga rättigheter vid juridiska fakulteter samt inom sociologi och psykologi fortsatte under året liksom arbetet med olika publikationer inom detta område.

Ministerkommittén fattade beslul om inrättandet av ett datoriserat doku-mentalionscenler rörande mänskliga rättigheter för både internt och ex­ternt bruk. Centret skall utvecklas i etapper med början under första hälften av 1983.

Den 29 april 1982 antog ministerkommittén, som redan nämnts, en deklaration om yttrande- och informationsfrihet.

Elt seminarium om icke-judiciella medel för skyddet och främjandet av mänskliga rättigheter ägde rum i Siena, Italien, den 28-30 oktober. 1 seminariet deltog ombudsmän och personer med liknande funktioner i Europarådets medlemsstater.

2. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor 

a) Social trygghet

På förslag av huvudkommittén för social trygghet (CDSS) uttalade sig ministerkommittén i resolutionerna CSS(82) 1 10 om efterlevnaden av den europeiska socialförsäkringsbalken och protokollet lill denna under den gångna rapporteringsperioden (Ijuli l979-30Juni 1980). Resolutioner­na gällde Belgien, Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Irland, Lux­emburg, Nederländerna. Norge, Schweiz, Sverige och Storbritannien. Mot Sveriges tillämpning av dessa instrument riktades, liksom tidigare, ingen anmärkning.

I huvudkommittén fortsatte under året arbetet på en revision av social­försäkringsbalken. I samband därmed diskuterades preliminärt möjlighe­terna atl stärka skyddet för de rättigheter som kunde tas in i en reviderad balk likaväl som för rättigheterna i den nu gällande balken.

Ett nytt inslag i huvudkommitténs arbete är regelbundet utbyte av infor-

Skr. 1983/84: 72

8

mation om lagstiftningsåtgärder och annat reformarbete i de lika länderna. Etl par sådana genomgångar gjordes under året.

Till nyssnämnda arbete ansluter sig en verksamhet som går ut på att göra sammanställningar över gällande system för social trygghet för samtliga medlemsländer. En första sådan sammanställning, som fått formen av en komplettering av motsvarande tablåer för EG-länderna, beräknas kunna färdigställas för publicering före utgången av 1983.

Huvudkommittén slutbehandlade under året en rapport frän en under-kommitté om aktuella problem rörande finansieringen av de sociala trygg­hetssystemen i medlemsländerna. I rapporten berördes bl. a. den skiftande graden av skattefinansiering av olika grenar av den sociala tryggheten i olika länder. En annan fråga sonr diskuterades i rapporten var möjligheter­na alt förbättra allmänhetens koslnadsmedvelande genom information om utgifterna för trygghetsanordningarna.

Huvudkommittén behandlade vidare en studie av möjlighelerna alt ut­vidga del internationella samarbetet för att främja en utjämning av skillna­derna i utveckling av det sociala skyddet i olika länder. Ett hinder för en sådan utjämning anses i vissa länder vara brister i utbildningen av tjänste­männen i den nationella administrationen. Som medel för en förbättring anvisades därför ett system med stipendier inom Europarådets tam, för att möjliggöra enskilda och samordnade studier för tjänstemän som önskar studera utformningen av de sociiila irygghelsanordningarna i andra länder. Behovel av alt inrätta ett internationellt institut på området skall ytterliga­re utredas.

Huvudternat för socialminislerkonferensen i Madrid den 2224 septerrr-ber var frågan om social trygghet för hela befolkningen som ell led i socialpolitiken. Valet av tema återspeglar å ena sidan del förhållandet atl i de flesla kontinentala europarådsländer de sociala trygghetssystemen är förbehållna den ekonomiskt aktiva befolkningen, ibland med särskilda begränsningar för jordbrukare och andra självständigt förvärvsverk­samma, och ä andra sidan de strävanden som alltmer växer fram att utvidga sysiemen sä att de åtminstone i grundläggande hänseenden omfat­tar hela befolkningen. Därigenom skulle systemen alltså närma sig vad som redan gäller framför allt i de nordiska länderna och i Storbritannien. Som ett specialtema diskuterades olika förebilder när det gäller det tekniska tillvägagängssåttet för en sådan utvidgning.

b) Socialtjänst och arbetsmarknadsfrågor

Ministerkommittén antog i juni 1982 rekommendationen R(82)8 om sys­selsättningspolitik och arbetstagares skydd mot effekter av arbetslöshet. Medlemsstaterna uppmanas all vidta samordnade åtgärder för alt bekämpa arbetslösheten. Sädana åtgärder bör bl.a. avse förbättrad yrkesvägledning och arbetsförmedling, arbetsmarknadsutbildning, omskolning, stöd lill fö­retag i särskilda regioner och inom vissa sektorer samt stöd till särskilt utsatta grupper, i synnerhet ungdomar och längtidsarbelslösa.

Skr. 1983/84:72

9

Vid de tvä möten som hölls med huvudkommittén för sociala frågor (CDSO) diskuterades huvudteman för den till maj 1983 planerade arbeis-ministerkonferensen i Europarådets regi.

Inom huvudkommittén diskuterades vidare äldrefrågor och handikapp­frågor.

Vad gäller äldrefrågorna behandlades förslag om tillägg till den Euro­peiska sociala stadgan rörande de äldres räll lill social delaktighet i samhäl­let. Beträffande handikappfrågorna diskuterades åtgärder för atl pä bästa möjliga sätt integrera fysiskt eller mentall handikappade i familjen och i samhället.

Bland de rapporter som CDSO initierat och som publicerades under året kan nämnas "Hours of Work", som är en jämförande studie om arbetstid i olika europeiska länder.

Kommittén beslöt att under 1983 anordna etl kollokvium om klientmed­verkan inom socialtjänsten och att göra en översyn av den fortlöpande stipendie verksamheten.

c) Migration

Huvudkommittén för migrationsfrägor (CDMG) har ägnal sig åt uppfölj­ningen av den första migrationsministerkonferensen i maj 1980. Inom ramen för detta arbete har kommittén fortsatt behandlingen av tvä rekom­mendationstexter avseende dels andra generationen invandrare, dels åt­gärder i syfle att bibehålla de kulturella banden mellan invandrare och deras hemländer. Ett utkast till rekommendation i det förstnämnda ämnet överlämnades till ministerkommittén men återremitterades av denna lill CDMG för fortsatt behandling.

Förberedelsearbetet för den andra migrationsministerkonferensen. pla­nerad att äga rum i Rom i oktober 1983, bedrevs i en för ändamålet särskill tillkallad kommitté.

d)         Jämställdhetsfrågor

Den nyinrättade expertkommittén för jämställdhet mellan kvinnor och män höll sitt första möte i januari 1982. Kommittén planerade tillsammans med huvudkommittén för massmediafrågor ett seminarium i juni 1983 om massmedias bidrag till främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män. Kommittén har under året publicerat en jämförande studie "Equality between women and men: historical development and descriptive analysis of national machinery set up in member states of the Council of Europé to promote the equality between women and men".

e)         Befolkningsstudier

Kommittén för befolkningssludier (CDDE) beslöt vid sitt åriiga möte att tillsätta ytterligare två underkommiitéer. Den ena avser studera den ökade skilsmässofrekvensen i Europa och den andra sambandet mellan demogra­fisk utveckling och migration.

Skr. 1983/84:72

10

Under 1982 avhölls Europarådets befolkningskonferens.

En allmän slutsats från denna var atl man med nuvarande utveckling måste ägna större uppmärksamhel åt befolkningsfrågorna. Effekterna på skilda områden inom samhället bör studeras. Till en del måste också inriktningen av samhällsplaneringen ändras. Hittills har den varit utformad för en ständig befolkningstillväxt. Nu måste den utgå frän atl folkmängden inte längre ökar.

Inför konferensen hade en rapport om den svenska befolkningsutveck­lingen utarbetats.

3. Utbildning och kultur

Kullurstyrelsen (CDCC) är det samordnande organet för frågor som rör utbildning och kultur.

Frågor rörande högre utbildning handläggs av en särskild kommitté "Standing Conference for Universily Problems" (CC-PU). Denna är un­derställd kulturstyrelsen som skall godkänna dess pr"ogram och budget. Inom sitt arbetsfält driver CC-PU bl.a. olika verksamheter som syftar till atl underlätta studier i annat land. En konferens på temat "European Conference on Academic Mobility" hölls i anslutning härtill i Stockholm under året. I samband med olika universitet har också anordnats ett antal korta forskarkurser. Del största åtagandet inom CC-PU rör förberedelser­na inför konferensen 1983 om "Higher Education and Research Policies and Europé approaching the Year 2000".

Arbetet inom kulturstyrelsens område bedrivs genom projekt, konferen­ser och serviceaktiviteter.

Pä skolområdet avslutades under 1982 ett projekt pä temat "Preparaiion för Life" om hur skolan ska förbereda 14 19-äringar för livet efter avslu­tad skolgång. Ett nytt uppföljningsprojekt "Primary Education" har fast­ställts med start 1983.

Arbetet på områdena vuxenutbildning och språkundervisning har fort­satt i de nya projekten "Adult Education for Development" och ytterligare ett projekt om moderna språk. En slulkonferens om sistnämnda projekl har hållits i Strasbourg under året.

Pä kulturområdet har projektet "Cultural Development Policies" avslu­tals under 1982. En konferens i anslutning lill projektet hälls under våren 1983.

Under 1982 arrangerades elt första möte för medlemmarna i del lokala närmiljöprojekt som initierats av Sverige vid 1981 års kuliurministerkon-ferens i Luxemburg. Projektet heter "Cultural Dynamics in Regional De­velopment".

Som en uppföljning till Europarådets kullurministerkonferens i Luxem­burg 1981 påbörjades etl arbete otn alt utarbeta en europeisk deklaration om kulturella målsättningar. Arbetsgruppen lade under 1982 fram ett för-

Skr. 1983/84:72

II

slag som skickats ut på remiss till medlemsländerna. Förslaget skulle ligga klart vid nästa kullurministerkonferens i Dublin 1983.

Ett nytt projekt pä temat "Measures to promote creativity taking inio account the development of the cultural Industries" har påbörjats.

Elt projekt om "Education and Cultural Development of Migrants" pågår sedan något år tillbaka.

4. Ungdomsfrågor

a) Europeiska ungdomsfonden

Sverige bidrar liksom tidigare är tillsammans med andra medlemsländer med frivilliga bidrag till fondens verksamhet utöver de medel som reguljärt anslås. Fonden ger pä ansökan bidrag till verksamheter ordnade av euro­peiska ungdomsorganisationer.

b) Europeiska ungdomscentret

Ungdomscentret har under året arrangerat etl antal kurser om aktuella ungdomsfrågor saml språkkurser.

5. Hälsovård

Huvudkommittén för hälsovärdsfrägor (CDSP) har under året hållit tvä möten och därvid slutbehandlat en rapport och en rekommendation om vidareutbildning av sjuksköterskor saml en rapport om minskning av sjuk­huskostnader.

Kommittén har vidare arbetat med att följa upp de uttalanden som gjordes vid hälsovårdsminislermötet i Madrid 1981. En studie häller pä att utarbetas om hur det förebyggande arbetet är organiserat i olika länder. Riktlinjer utarbetas dels för hur hälsan kan främjas och dels om annonse­ring i syfte att bekämpa rökning, överkonsumtion av alkohol och narkoti­kamissbruk. För år 1984 planeras arbele i fräga om utbildning i hälsoupp­lysning och om betydelsen för hälsan av långvarig arbetslöshet. Kommit­tén har också påbörjat förberedelserna för nästa hälsovärdsminislermöte som skall hållas i Sverige underförstå halvåret 1985. Från svensk sida har som ämne för mötet föreslagits "Främjande av psykisk hälsa och välbefin­nande saml decentralisering av psykiatrisk värd",

6. Miljöfrågor och regionala planeringsfrågor

a) Miljöfrågor

Den konvention rörande skyddet av vilda växter och djur i Europa och deras naturliga biotoper, som undertecknades vid miljöministerkonferen­sen i Bern 1979, har nu trätt i kraft sedan den ratificerats av erforderligt antal stater.

Skr. 1983/84:72

12

Ändamålet med konventionen är att förbättra skyddet och vården av den vilda faunan och floran, med särskild tonvikt lagd på utrotningshotade, sårbara och sällsynta arter och deras biotoper. Flytande och endemiska arter nämns som särskilt angelägna. Som appendix lill konventionen har fogals förteckningar på växt- och djurarter, som skall åtnjuta skydd. Ytter­ligare arbete med formerna för urval och skydd av lokaler - biotoper återstår.

I resolutionerna (79)9 och (79)10 fastlades reglerna för ""det europeiska nätverket av biogenetiska reservat", vilket syftar till att bevara represen­tativa naturlyper och landskap. Arbetet med utväljandet och avsättandet av biogenetiska reservat pågår nu i medlemsländerna. Våtmarker och hedar hör till de naturtyper, som i första omgången skall inrymmas i nätverket. Hotade däggdjurs-, fågel- och groddjursar-ter ägnas särskilt in­tresse. Sverige har under året anmält ett antal våtmarker till nätverket.

Arbetet inom Europeiska naturvärds- och naturresurskommittén (CDSN) har koncentrerats lill frågor om natur- och landskapsvård, mark för friluftsliv samt skydd för hotade växt- och djurarter.

Speciella studier om olika djur- och växtgrupper pågår och publiceras varefter de färdigställs. Detta gäller för grupper som däggdjur, fåglar, grod-och kräldjur, fiskar och vissa everlebratgrupper som fjärilar saml för kärlväxler.

Arbetet med naturvårdens pliin- och skötselfrågor är föremål för omor­ganisation för att bredda verksamheten.

Information och naturvårdsundervisning ägnas slor uppmärksamhet. Här kan särskilt hänvisas till arbetet inom Europarådets "Information Centre for Nature Conservalion"".

Nästa fackministerkonferens som skulle ha hållits i Grekland i maj 1983 har skjutits upp till april 1984. Den avses särskill behandla frågor om skydd av kuster och stränder.

b) Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering

Vid sitt ärliga möte i maj konstaterade huvudkommittén för regional planering (CDAT) atl svårigheter förelåg att fullfölja arbetsprogrammet med de minskade resurser som ställts lill förfogande. Kommittén framhöll angelägenheten av ökade finansiella resurser och förstärkning av sekreta­riatet för att tillfredsställande kunna genomföra de uppgifter som ankom­mer på kommittén.

Under året avslutades aktiviteter om planering i skogsregioner saml rörande europeiska baskartor och tematiska kartor.

Kommittén beslutade atl för 1983 samma områden skulle prioriteras som 1982, nämligen för planeringsministerkonferenserna beslutade teman, ba­lanserad utveckling i Europa, "a European regional planning concept" och instrument för regional planering.

Skr. 1983/84:72

13

Huvudkommittén för stadsplanering och byggnadsvärd (CDUP) hade 1982 sitt första verksamhetsår med båda ansvarsområdena representerade (stadsplanering resp. byggnadsvård). Sverige har dock varit representerat enbart inom ansvarsområdet byggnadsvärd.

Till ordförande i kommittén valdes den svenska delegaten, avdelningsdi­rektör Christina[REDACTED_EFTERNAMN], riksantikvarieämbetet.

Arbetet i kommittén har präglats av att den nya sektorn stadsplanering först under 1982 börjat bearbetas i avsikt atl fä fram ett långsiktigt arbets­program. Under året har därför arbetet inom denna sektor varil av begrän­sad omfattning. Förutom slutförande av själva stadsförnyelsekampanjen har två uppföljande konferenser anordnats. Den ena, i London, kon­centrerades kring medinflytande och självhjälpsarbete. Den andra, i Stras­bourg, behandlade riktlinjerna för del fortsatta arbetet inom kommittén under 1983-85.

På byggnadsvärdssidan har väckts förslag om ett eventuellt konventionsarbele kring byggnadsvärd. Kommittén har givit hög prioritet ål informationsfrågorna och dä framförallt skriften "A Future for our Past".

Hantverksfrågorna diskuterades vid etl seminarium i Venedig; del andra i en serie på tre. Seminariet pekade på etl antal väsentliga förutsättningar för fortsatt arbete nationellt och internationellt. Dess resultat kommer från svensk sida att vägas in i en fortsatt diskussion såväl nationellt som i den nordiska kretsen.

Tre pr-oblemomräden har under 1982 bearbetats i särskilda arbetsgrup­per med svenskt deltagande, nämligen landsbygdsomvandlingen, arkeologi och fysisk planering samt äteranvändning av äldre byggnader.

Landsbygdsproblematiken har också lagils upp till diskussion inom hu­vudkommittén i planeringen för kontinuerliga insatser under 1983-85. Elt första seminarium är planerat för 1983. Arkeo'logi och fysisk planering är etl för kommittén nytt område, där en arbetsgrupp nu tillsatts för alt diskutera problematiken och kommitténs roll. Äteranvändning av äldre byggnader har diskuterats sedan etl par år i en separat arbetsgrupp. Inte-rimsrapport förväntas under 1983 och en utvidgning av arbetet är planerad för 1984-85.

7. Regionala och kommunala frågor

Huvudkommittén för regionala och kommunala frågor (CDRM) höll sill elfte plenarmöte i Strasbourg den 30 Juni-1 Juli. Mötet ägnades främst åt de slutliga förberedelserna för kommunministerkonferensen i Lugano.

Det tolfte plenarmötel den 1-2 december ägnades förelrädevis ät ar­betsprogrammet för år 1983.

Den femte kommunministerkonferensen hölls i Lugano den 5 7 okto­ber. Därvid behandlades som tema 1 "'Kommunal självstyrelse; lagstift-

Skr. 1983/84:72

14

ning. praxis, framtidsutsikter" och som tema 

II 

"Gränskommunalt samar­bete'".

Under tema I rörde diskussionen huvudsakligen del av Europarådets kommunalkonferens (CLRAE) framlagda förslagel lill "European Charter of Local Self-Government"'. Förslagel till "Charter" skall behandlas vid nästa kommunminislerkonferens i Rom år 1984.

Vid ett särskill kollokvium i anslutning till kommunminisierkonferensen diskuterades "Chartern" av ministrarna tillsammans med representanter för kommunalkonferensen (CLRAE) och den parlamentariska församling­en.

De verksamheter som för närvarande pågår inom CDRM gäller bl.a. kommunal självstyrelse, kommunal demokrati, kommunal adminislration. kommunal ekonomi och glesbygdsfrågor.

8. Rättsfrågor

a)         Rekommendationer

I rekommendation R (82) 1 uppmanas medlemsstaterna alt vidta vissa åtgärder för alt förbättra det internationella samarbetet vad gäller lagföring och bestraffning av terroristhandlingar. Åtgärderna rör mellanslatlig rättshjälp och informationsutbyte samt forum i mål som berör mer ån en stat.

Enligt rekommendation R (82) 2 bör medlemsstaternas regeringar sträva efter alt införa etl syslem för betalning av bidragsförskott till barn, som bl.a. innebär att staten utbetalar ett förskott när den underhållsskyldige inte fullgör sin underhållsplikt.

I rekommendation R (82) 14 förtecknas en rad åtgärder av bl. a. förebyg­gande natur som tar sikle pä situationer dår någon blivit utsatt för männi-skorov och krav på lösensumma har framställts.

I rekommendation R (82) 15 behandlas en rad frågor som gäller straffrät­tens loll i fräga om konsumentskyddet.

I rekommendation R (82) 16 anges vissa principer som medlemsstaterna bör följa i fråga om att göra permissionsinstitutet till ett medel att underlät­ta den sociala anpassningen för sädana som undergår kriminalvård i an­stalt.

Rekommendation R (82) 17 tar upp vissa principer som bör vara vägle­dande när det gäller bevakning, säkerhetsåtgärder och behandling i fråga om intagna i kriminalvårdsanstall vilka bedöms som farliga.

b)         Kommittéarbetet

Under huvudkommittén för Juridiskt samarbete (CDCJ) pågår utred­ningsarbete på en rad områden i syfle att uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådets medlemsländer. Bland de ämnen som har utretts under 1982 kan   nämnas   föräldraansvar,   äganderättsförbehåll,   dataskydd,   skade-

Skr. 1983/84:72

15

ständsansvar för det allmänna och förenkling av rättegängen i civilmål. En sårskild expertkommitté behandlar frågan om könsdiskriminering. I kom­mitténs direktiv ingår att utarbeta en rekommendation om åtgärder mot könsdiskriminering och om åtgärder för atl främja jämställdheten mellan kvinnor och män. Arbetet skall vara avslutal under 1983.

CDCJ har under året haft sina 37:e och 38:e möten. Kommittén har föreslagit ministerkommittén att bl.a. anta utkast till rekommendationer dels om nomader, dels om mentalsjukas rättsliga ställning, dels om skydd för rältsdatakunder.

Huvudkommittén för brottsfrågor (CDPC) höll under år 1982 sitt 31:a möte, varvid kommittén bl. a. beslöt föreslå ministerkommittén att anta de tidigare nämnda rekommendationerna R (82) 14-17.

Bland de frågor som under året behandlades av kommittéer under CDPC kan i övrigt nämnas internationellt samarbete i fråga om brott rörande konstföremål, utländska medborgare intagna i kriminalvårdsanstalter, väl­det i dagens samhälle samt förhållandet mellan allmänheten och kriminal­politiken.

Massmediakommittén (CDMM) med dess tvä underkommittéer, en med experter pä mediapolitik och en med experter päjuridiska mediafrågor, har fortsatt sitt arbete med atl behandla framför alll kabel- och satellitspridning av televisionsprogram.

Europarådets expertkommitté om "Legal Aspects of Tertitorial Asylum and Refugees" (CAHAR) ägnade sig under året i huvudsak åt att utforma en överenskommelse i den s. k. första asylland-frägan. Syftet med en sådan överenskommelse är att klargöra vilken medlemsstat som har att i ett visst fall pröva en asylansökan. Enighet uppnåddes emellertid inte under året. Bland övriga ämnen som diskuterades av CAHAR kan nämnas frågan om en deklaration beträffande de facto-flyktingar.

Det trettonde europeiska justitieministermötel hölls i Athen den 25-27 maj 1982. Vid mötet diskuterades bl.a. förvärv av efternamn, problem lill följd av det stora antalet vägtrafikolyckor samt sambandet mellan ekono­misk kris och kriminalitet.

///. Europarådets fond för bosättning och regional utveckling

Fonden för bosättning och regional utveckling (Resettlement Fund) bil­dades 1956. Samtliga Europarådets medlemsländer utom Irland, Storbri­tannien och Österrike är anslutna lill fonden. Dessutom är den Heliga Stolen medlem. Fonden bildades ursprungligen som ett instrument i flyk­tingpolitiken, men är numera inriktad huvudsakligen på att genom län stödja sysselsättnings- och bosladsbyggnadsprojekt i regioner med stora befolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvid insatser i samband med flyktingströmmar och naturkatastrofer. Vid diskussioner om Europa­rådets bidrag till en balanserad ekonomisk och social utveckling mellan medlemsländerna spelar fonden en framträdande roll eftersom den är

Skr. 1983/84:72

16

rådets enda konkreta instrurnent för att påverka utvecklingen inom detta område.

Mot bakgrund av konstaterade lånebehov och diskussionerna om en balanserad utveckling i Europa erbjöd fondens styrelse 1981 medlemslän­derna alt på olika sätt medverka till förstärkning av fondens kapital. Under 1982 har i enlighel härmed alla medlemsländer utom elt bidragit till att öka fondens kapital från 17,9 till 68,4 milj. US dollar. Härtill kommer att fonden vid uigången av 1982 hade reserver och vinstmedel pä 55.6 milj. dollar.

Med detta kapital som bas kan fonden pä Jämförelsevis fördelaktiga villkor låna upp pengar på den internationella kapitalmarknaden. Dessa medel lånas sedan ut lill projekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En mindre del av utlåningen sker på speciellt fördel­aktiga villkor, för närvarande en procents ränla. Denna subventionerade utlåning bekostas av en del av fondens vinstmedel.

Sedan sin tillkomst och till slutet av 1982 har fonden finansierat projekt i medlemsländerna om totalt 1 794 milj. dollar. Vid årsskiftet utestående län uppgick till ca I 566 milj. dollar varav 21,5 milj. dollar som subventione­rade lån. De ojämförligt största låntagarna har varit Italien (nära hälften av länemedlen) följt av Turkiel (ca en fjärdedel). Pä senare tid har dock nyutlåningen fått en jämnare geografisk fördelning och flera andra syd­europeiska länder har erhållit stora län.

Under de senaste åren har fondens verksamhet expanderat mycket starkt. Nyutlåningen under 1982 uppgick till 453 milj. dollar. Trots denna expansion väntade vid årsskiftet 1982/83 projekt för I 240 milj. dollar på finansiering. Fondens vinst uppgick under 1982 lill 17,6 milj. dollar vilket innebär en liten ökning sedan föregående år (17,4 milj. dollar).

Sverige inträdde i fonden 1977. Under 1982 har Sverige ökat sitt garan­tiåtagande gentemot fonden med 350000 till 910000 dollar. Sverige har bl. a. eftersträvat att utlåningen skall fä en bättre geografisk fördelning, att en siörre andel av fondens vinst skall användas för lån på särskilt fördelak­tiga villkor samt att flera länder skall ansluta sig till fonden.

IV. 

Övrigt

Sedan 1975 har Sverige varit anslutet till konventionen om utarbetandet av en europeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer för läkeme­delssubstanser och färdiga läkemedel och har bindande giltighet i de länder som anslutit sig till konventionen. I Sverige trädde den första utgåvan av Europafarmakopén i kraft den 1 Januari 1978. Dess bestämmelser har sedan dess tillämpats av socialstyrelsens läkemedelsavdelning och läkeme­delsindustrin vid registrering och kontroll av läkemedel samt för Apoteks­bolagets läkemedelshantering. Under 1980 påbörjades utgivningen av den andra editionen av Europafarmakopén. Med utgången av 1982 har fem delar av denna utgivits frän trycket. Bestämmelserna i tre av de hittills

Skr. 1983/84:72

17

utgivna delarna av den andra editionen trädde i kraft i Sverige den 1 januari 1983.

Sexton länder var anslutna till konventionen under 1982. Samtliga nor­diska länder deltar i arbetet i farmakopékommissionen. Finland som tidi­gare haft status som observatör, har under 1982 blivit fullvärdig medlem i samarbetet.

Sverige var representerat vid samtliga tre kommissionsmöten under 1982. Dessutom medverkar tretton svenska representanter i de totalt 24 expertgrupper, som förbereder och bearbetar det material, som skall ingå i farmakopén. Omfattande experimentellt förarbete utförs även pä nationell nivå, på statliga laboratorier och vid vissa industriföretag. I Sverige deltar bl.a. socialstyrelsens läkemedelsavdelning. Apotekens centrallaborato­rium och några av landets farmaceutiska industrier.

Under 1981 skedde en översyn av uppläggningen av arbetet inom farma­kopékommissionen och pä expertgruppsnivå. Nya prioriteringsregler har medfört att arbetet under 1982 koncentrerats till nya medicinskt och farma-ceutiskt ändamålsenliga läkemedel. Därigenom har elt ökat antal under­sökningsmetoder och monografier för nya läkemedelssubstanser kunnat fastställas.

Norstedts Tryciceri, Stocktiolm 1983