Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 75 år 1974

Prop. 1974:75

Nr 75

Kungl. Maj rts proposition angående vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret; given den 1 mars 1974.

Kungl. Majrt vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över försvarsärenden, föreslå riksdagen all bifalla de förslag, om vars avlåtande till riksdagen föredragande departements­chefen hemställt.

CARL GUSTAF

ERIC[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåU

1 propositionen föreslås att en sammanhållen datadriftorganisation för försvaret, kallad försvarets datacentral, inrättas den 1 juli 1974. Försvarets rationaliseringsinstitut föreslås bli chefsmyndighet för den nya organisa­tionen, som under chefsmyndigheten skall ledas av en styrelse. Driften föreslås bli ekonomiskt självbärande.

Förslag läggs vidare fram om ändrat utbildnings- och övningssyslem inom civilförsvaret. Förslaget innebär bl. a. alt huvuddelen av befälet får en mera omfattande grundutbildning än f. n. För flertalet högre befäls­befattningar kan grundutbildningen minskas. Personal i manskapsbefatt­ningar föreslås få tvä veckors, i vissa fall en veckas, grundutbUdning. Endast omkring en tredjedel av manskapspersonalen berörs av grundut­bildningen. Övningsverksamheten skaU enligt förslaget syfta till att skapa samövade enheter. Övningarna skall bedrivas i form av enhetsövningar i så verklighetsnära miljö som möjligt. Övningstiden varierar mellan en och tre dagar. 1 systemet ingår även särskilda övningar för personal i nyckelbefattningar och mobiliseringsövningar. De föreslagna tjänst­göringstiderna ligger inom ramen för vad nuvarande civilförsvarslag föreskriver.

1 propositionen föreslås också att en ny utbildnings-, övnings- och förrådsorganisation införs inom civilförsvaret. Fem skol- och förråds­anläggningar föreslås bli inrättade. För ändamålet avses civilförsvarets skolor i Rosersberg, Revingeby, Katrineholm-Malmby och Sandön utnyttjas. För Göteborgsområdet föreslås en ny anläggning. Genom omorganisationen förs bl. a. den materielhantering som f. n. åvilar läns-

/ Riksdagen 1974. I saml Nr 75

Prop. I974r75

2

styrelserna över tiU de nya skol- och förrådsanläggningarna.

Slutliga förslag läggs också fram beträffande de anslag som har tagits upp med beräknade belopp i prop. 1974rl (bil. 6). Sammanlagt begärs anslag om 661 826 000 kr.

Prop. 1974.75

Utdrag av protokollet över försvarsärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten i statsrådet den 1 mars 1974.

Närvarande: statsministern PäL.ME, ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HJELM-WALLÉN.

Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter vissa organisa­tions- och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret och anför.

Försvarets datacentral Nuvarande försöksverksamhet m. m.

Enligt statsmakternas beslut (prop. I969rl bil. 6 s. 26, SU 1969r4, rskr 1969r4, prop. 1969rl 10 s. 41 och 73, SU 1969rl05, rskr 1969r249, piop. 197lrl bil. 6 s. 113, FöU 197lrl, rskr 1971 r60) pågår f. n. försöksverk­samhet med gemensam datadrift för försvaret. Försöksverksamheten som bedrivs under benämningen försvarets datadriftorganisation är avsedd att pågå t. o. rn. den 30 juni 1974.

Försvarets datadriftorganisation har till uppgift att huvudsakligen inom försvaret mol ersättning databehandla främst administrativa rutiner Som löneirträkning och materielredovisning samt utföra visst metod-och utvecklingsarbete. Datadriftorganisationen redovisas f. n. som själv­bärande verksamhet under förslagsanslaget Fl. Försvarets civilförvalt­ning. Försöksverksamheten omfattar en datadriftorganisation med en datadriftledning vid civilförvaltningen, sex datadriftenheter - varav en vid civilförvaltningen, två vid försvarets materielverk och tre vid värn­pliktsverket - samt tre stanscentraler i Kristianstad, Arboga och Karl­stad. Dessutom finns en datadriftdelegation med uppgift att följa verk-Samhetens utveckling. Personalen vid datadriftenheterna är anställd hos den myndighet till vilken driftenheten är ansluten. Antalet anställda är f.n. ca 200. Omsättningen beräknas för budgetåret 1973/74 till ca 22 milj. kr.

Försvarets civilförvaltning lämnade i juni 1973 slutrapport om försöks­verksamheten och förslag till organisation i princip av datadriften inom försvaret. Över rapporten yttrade sig bl. a. statskontoret. Statskontoret underströk de fördelar en sammanhållen datadriftorganisation kan ge och förordade ett organisationsalternativ som skulle leda till att den s. k. DAFA-modellen (prop. 1970rl bil. 9 s. 37, SU 1970r7, rskr I970r7) kom

Prop. I974r75

4

att prägla datadriftorganisationen. Enligt denna modell leds drrtten av en styrelse som är underställd en chefsmyndighet.

Kungl. Majrt har i juni 1973 beslutat om framtida organisation i princip av datadriften i försvaret. I samband härmed uppdrog Kungl. Majrt åt försvarets civilförvaltning att i samråd med försvarets rationalise­ringsinstitut och under medverkan av överbefälhavaren lägga fram detalj­förslag till organisation av datadriften i försvaret jämte erforderliga inslruktionsbestämmelser. 1 uppdraget angavs att inom försvaret skulle organiseras en sammanhållen datadriftorganisation bestående av en drift­ledning med direkt underställda datadriftenheter och stanscentraler och med en förvaltningsmyndighet som chefsmyndighet. Organisationen skulle under chefsmyndigheten ledas av en styrelse. Driften skulle vara ekonomiskt självbärande. Vid utarbetandet av förslaget borde de erfaren­heter statskontoret gjort rörande bl. a. uppgiftsfördelningen mellan styrelse och chefsmyndighet beaktas. Kungl. Majrt har i prop. I974rl (bil. 6 s. 67) räknat med att ett nytt delprogram (anslag) kallat 5.24 (F24) Försvarets datadriftorganisation skall tillkomma genom utbrytning ur delprogrammet 5.1 (anslaget Fl) Försvarets civilförvaltning.

Förslag till ny organisation

Försvarets civilförvaltning har i februari 1974 i samråd med försvarets rationaliseringsinstitut lämnat förslag till sammanhållen datadriftorga­nisation inom försvaret. Förslaget har utarbetats på grundval av elt organisationsförslag från en särskilt tillsatt ledningsgrupp bestående av företrädare för civilförvaltningen, rationaliseringsinstitutet och överbefäl­havaren. Civilförvaltningens förslag ansluter i princip till lednings­gruppens förslag som bl. a. innefattade försvarets rationaliseringsinstitut eller försvarets materielverk sorn chefsmyndighet och en styrelse med tio ledamöter.

Civilförvaltningens förslag som bygger på de principer som angavs i Kungl. Majrts tidigare återgivna beslut i juni 1973 innebär bl. a. följande.

Den sammanhållna datadriftorganisationen föresläs ingå i krigsmakten och benämnas försvarets datacentral (FDC). För utnyttjande och service av datamaskiner bör upprättas produktionsavtal som reglerar kundens och FDCrs ömsesidiga åtaganden. FDCrs uppgifter föreslås omfatta datamaskindrift avseende främst administrativa tillämpningar och admini­stration av underhåll m. m. av bl. a. terminaler och linjer för kommunika­tion med FDCrs datamaskiner. 1 uppgifterna föreslås vidare ingå program-och datastansning, beredskaps- och krigsplanläggning, kundservice, vissa metodfrågor och vissa uppgifter inom området databasadministration. När så är möjligt av bl. a. sekretesskäl föreslås FDC kunna åta sig uppdrag även från uppdragsgivare utanför försvaret.

För kundernas behov av datamaskinkapacitet för administrativ databe­handling skall resurser tillhandahållas eller förmedlas av FDC. Motsva­rande gäller kundernas behov av stansning utanför den egna myndigheten med undantag för smärre tillfälliga uppdrag.

Prop. 1974r75

5

Chefsmyndighetens uppgifter skall bl. a. vara att besluta i frågor där framställningar skall göras tiU Kungl. Majrt. Vidare skall chefsmyndig­heten besluta i frågor som rör långsiktig resursplanering. Chefsmyndig­heten skaU också ansvara för beredskaps- och krigsplanläggning av datadriften. Vid val av chefsmyndighet har försvarels materielverk och försvarels rationaliseringsinstitut ansetts vara tänkbara alternativ.

1 förslaget förordas försvarets rationahseringsinstitut som chefsmyn­dighet. Som skäl för sitt förslag anför civilförvaltningen all chefsmyndig­heten måsle vara neutral i förhållande lUl olika kundintressen. Civilför­valtningen anser därför all försvarets rationaliseringsinstitut är lämpligl som chefsmyndighet. För denna lösning talar vidare enligl civilförvalt­ningen att rationaliseringsinstitutet redan nu har kompelens för de uppgifter som chefsmyndigheten skall svara för. Däremot har institutet inte resurser för beredskaps- och krigsplanläggning, men civilförvaltningen har svårt att se att chefsmyndigheten i denna egenskap skulle ha någon uppgift att fylla under krigsförhållanden. Civilförvaltningen anser att de krav som i dessa hänseenden har ställts på chefsmyndigheten är över­dimensionerade. Civilförvaltningen betonar emellertid att hänsyn måste las också till datadriftens utformning i krigsorganisationen och anser det viktigt att överbefälhavaren vid behov ges direktiv- och anvisningsrätt i dessa frågor gentemot ralionaliseringsinstilulel, trots att institutet inle tillhör krigsmakten och någon sådan rätt inle föreligger f. n.

Styrelsen föreslås beslå av högst åtta ledamöter.

Styrelsen föreslås bl. a. lämna förslag till chefsmyndigheten om fram­ställningar till Kungl. Majrt. Styrelsen förutsätts i förslaget ha en aktiv roll i konkreta driftfrågor.

FDC föreslås bestå av en chef och följande enheter som är direkt underställda chefen, nämligen planeringsenhel, teknisk enhet, dalaregi-streringsenhet samt driftenheter i Stockholm och Arboga samt en särskild driftenhet för främst värnpliktsverkels verksamhet med produktions­ställen i Solna, Kristianstad och Östersund. Är 1976 antas ytterligare en driftenhet tillkomma i Karlstad.

Den personal som skall ingå i FDC förs över från i första hand nuvarande organisationsenheter vid försvarets civilförvaltning, försvarels materielverk och vämpliktsverket. Den nya organisationen avses omfatta ca 210 anställda.

FDC föreslås erhålla ett förslagsanslag på 1 000 kr. för delprogrammet Försvarels datacentraler. Vidare föreslås att FDC får disponera en rörlig kredit om 6 milj. kr. Den rörliga krediten kan minskas om ackumulerade tUlgångar från försöksorganisationen får föras över till FDC.

Den nya organisationen föreslås gälla från den 1 juli 1974.

Remissyttrandena

Som tidigare har nämnts har försvarels civilförvaltning utarbetat sitt förslag på grundval av ett organisationsförslag från en  särskilt tillsatt

Prop. 1974r75

6

ledningsgrupp. Över sistnämnda förslag har överbefälhavaren, chefen för arme'n, chefen för marinen, chefen för flygvapnet, försvarets sjukvårds­styrelse, fortiflkationsförvaltningen, försvarets materielverk, värnphkts-verkel, civUförsvarsstyrelsen och statskontoret yttrat sig. Särskilda ytt­randen har vidare avgetts av Försvarets civila tjänstemannaförbund (FCTF) och Sveriges akademikers centralorganisation (SACO).

Flertalet remissinstanser, bl. a. överbefälhavaren, förordar försvarets materielverk som chefsmyndighet. Skälet härtill är att chefsmyndigheten bör ingå i krigsmaklen samt ha en krigsorganisation och vara represen­terad i högkvarteret. Chefsmyndigheten bör vidare vara underställd överbefälhavarens direklivrält och ha kompetens för och erfarenhet av krigsplanläggning. Liknande synpunkter anförs av de övriga remiss­instanser som förordar materielverket som chefsmyndighet. Materiel­verket anger att verket har stor erfarenhet som systemanvändare och dalacentralkund samt egen erfarenhet av datadrift. FCTF och SACO anser att materielverket bör vara chefsmyndighet bl. a. med hänsyn till verkels kompetens inom dataområdet. Fortifikationsförvaltningen föror­dar försvarets civilförvaltning som chefsmyndighet.

Statskontoret avstyrker i sitt yttrande över ledningsgruppens förslag försvarets materielverk som chefsmyndighet bl. a. på grund av att ett samlat ansvar för ledning, samordning m. m. av daladriften inom för­svaret inte ligger inom materielverkets kompetensområde. Att förlägga chefsmyndighetsfunktionen till en dominerande kund är vidare enligt statskontoret mindre lämpligt. Enligt statskontorets mening kan såväl civilförvaltningen som rationaliseringsinstitutet komma i fråga som chefsmyndighet. Statskontoret stannar för att rationaliseringsinstitutet bör tilldelas denna funktion. Statskontoret erinrar vidare om att utred­ningen förutsätter att överbefälhavarens direklivrätl utvidgas om myndig­het utanför krigsmakten utses till chefsmyndighet.

Beträffande styrelsen för datadriften anser flera remissinstanser att den för att bättre kunna tillgodose skilda intressen bör vara större än som nu har föreslagits. Statskontoret anser att det bör vara representerat för att kunna redovisa sina erfarenheter av datadrift och för att kunna ta del av och påverka frågor som rör anskaffning av datamaskiner.

Departementschefen

Enligt statsmakternas beslut (prop. I969rll0, SU 1969rl05, rskr. 1969 r249) bedrivs sedan budgetåret 1969/70 försök med gemensam datadrift inom försvaret. Försöken är avsedda att pågå t. o. m. den 30 juni 1974.

Kungl. Majrt uppdrog i juni 1973 ål försvarets civilförvaltning att i samråd med försvarets rationaliseringsinstitut och under medverkan av överbefälhavaren utarbeta förslag till detaljorganisalion för daladriften inom försvaret. Som riktlinjer tor arbetet angavs att det inom försvaret skulle finnas en sammanhållen organisation för datadrifl och att organisa-

Prop. 1974r75

7

tionen under en chefsmyndighet skulle ledas av en styrelse. Driften skulle vara ekonomiskt självbärande. Vid utarbetandet av förslaget borde civilförvaltningen beakta statskontorels erfarenheter av uppgiftsfördel­ningen mellan styrelse och chefsmyndighet i samband med datadrifl inom statsförvaltningen i övrigt. För ändamålet tillsatte civUförvallningen en särskild ledningsgrupp med företrädare för civilförvaltningen, rationa­liseringsinstitutet och överbefälhavaren.

Försvarets civilförvaltning har med utgångspunkt i de angivna riktlin­jerna utarbetat ell organisationsförslag som sammanfattningsvis innebär följande. Den nya organisationen som enligt förslaget bör kallas försva­rets datacentral (FDC) föreslås bestå av en chef med följande under­ställda enheter, nämligen en planeringsenhel, en teknisk enhet, en dalaregistreringsenhet och driftenheter i Stockholm och Arboga samt en driftenhet för främst värnpliktsverkels verksamhet med produktions­ställen i Solna, Kristianstad och Östersund. Styrelsen föreslås omfatta högst åtta ledamöter. Civilförvaltningen förordar försvarets rationalise­ringsinstitut som chefsmyndighet.

Försvarels datacentrals uppgifter begränsas i förslaget till att omfatta huvudsakligen drift av datamaskinutmstning för kunder inom försvaret. Försvaret datacentral föreslås få elt förslagsanslag av 1 000 kr. och disponera en rörlig kredit av 6 milj. kr. Verksamheten avses omfatta ca 210 anställda.

Som civilförvaltningen har föreslagit bör försvarets datacentral ha försvarets rationaliseringsinstitut som chefsmyndighet. Institutet har erforderlig kompetens inom ÄDB-områdel och kan anses neutralt i förhållande till olika kundintressen. Jag kan i övrigt i allt väsentligt instämma i vad civilförvaltningen och statskontoret har anfört om chefsmyndigheten. 1 delta sammanhang vill jag understryka att chefs­myndighetens uppgifter bör kunna begränsas starkt. De datamaskiner som används i fred bör givelvis kunna användas även under krigsför­hållanden. Överbefälhavaren bör kunna ge erforderliga direktiv för detta till försvarets datacentral. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till Kungl. Majrt beträffande de ändringar som med anledning härav bör göras i bl. a. instruktionen (1968r408) för överbefälhavaren.

Försvarets datacentral bör under chefsmyndigheten ledas av en slyrelse. Under styrelsen bör finnas en chef för försvarets datacentral. För denne bör inrättas en extra ordinarie tjänst.

Verksamheten bör huvudsakligen omfatta drift av försvarets data­maskinutrustning. Eftersom försvarets datacentral i viss mån kan komma att konkurrera med andra datamaskincentraler bör taxorna principiellt inte belastas med kostnader för beredskapsåtgärder. Det bör uppdras åt överbefälhavaren att i särskild ordning budgetera kostnaderna för dessa. Övervägande datadrifttekniska skäl talar för att driften vid de data­maskinanläggningar som är knutna till värnpliktskontoren inordnas i försvarets datacentral. För alt undvika störningar i värnpliktsverkets verksamhet   bör   verket   och   försvarets   datacentral   få  i  uppdrag  att

Prop. 1974r75

8

utarbeta en lämplig ansvars- och uppgiftsfördelning att tillämpas under det första verksamhetsåret.

Försvarels datacentral bör redovisas som ell särskUt delprogram under huvudprogram 5. Gemensamma myndigheter och funktioner.

Den nya organisationen bör vara ekonomiskt självbärande. Därför bör ell anslag av 1 000 kr. anvisas. Behovet av rörelsekapital för försvarets datacentral bör tillgodoses genom en rörlig kredit. Jag återkommer till dessa frågor i det följande.

Det ankommer på Kungl. Majrt att faststäUa den närmare organisa­tionen av försvarets datacentral liksom att ange arbetsuppgifter och arbetsfördelning mellan chefsmyndighet, styrelse och försvarets data­central. Jag avser alt i annat sammanhang återkomma till Kungl. Majrt i dessa frågor och i frågan om styrelsens omfattning och sammansättning.

I de delar anställnings- och arbetsviUkor för personal vid försvarels datacentral är förhandlingsfrågor avser jag ge statens avtalsverk del förhandlingsuppdrag som behövs. Det bör ankomma på försvarels ratio­naliseringsinstitut all snarast föreslå lämpliga åtgärder för alt införa den nya organisationen.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Majrt föreslår riksdagen att

1.

besluta att försvarels datacentral inrättas den 1 juli 1974,

2.

bemyndiga Kungl. Majrt att i enlighet med vad jag har förordat i det föregående inrätta en extra ordinarie tjänst som chef för försvarets datacentral,

3.

bemyndiga Kungl. Majrt att vidta de övergångsåtgärder som behövs i samband med alt försvarets datacentral inrättas.

Prop. 1974r75

Ändrad   utbildnings-,  övnings- och förrådsverksamhet inom civilförsvaret

Inledning

På grundval av 1943 års civUförsvarsulrednings betänkande om bl.a. luftskyddsorganisationen och den inbördes samordningen mellan de olika civUa försvarsgrenarna antogs 1944 års civilförsvarslag (1944r536). Genom denna lag infördes den nuvarande civilförsvarsplikten..

Grunderna för nuvarande system för utbildning och övning av civilför­svarspliktiga fastställdes av 1959 års riksdag (prop. 1959rll4, SU 1959r85, rskr 1959r233) på grundval av bl.a. sakkunnigbelänkandet (SOU 1958rl2) Civilförsvarels utbildning. Riksdagen godkände samtidigt principerna för den skadeavhjälpande verksamheten och civilförsvarets organisation i krig och fred. Förslagen i detta avseende byggde på 1953 års civilförsvarsutrednings belänkande (SOU 1958rl3) Civilförsvarets organisation.

Med 1959 års riksdagsbeslut som grund antog 1960 års riksdag (prop. 1968r5, 2LU 1969r3, rskr 1960rl33) den nu gällande civilförsvarslagen (1960r74). 1 denna lag regleras civilförsvarspliklens omfattning och civilförsvarsorganisationen för ledning, utrymning och undsättning m. m. Utbildning och övning bedrivs av civUförsvarsstyrelsen vid statens civilför-svarsskolor i Rosersberg, Revingeby, Katrineholm och Sandö samt av länsstyrelserna inom resp. län.

Med Kungl. Majrts medgivande har civilförsvarsstyrelsen försöksvis bedrivit koncentrerad utbildnings- och förrådsverksamhel i Kronobergs, Kalmar, Blekinge, Kristianstads och Malmöhus län. Försöken har ägt rum i Revingeby. Försöken har inneburit att utbildning och delar av övnings­verksamhelen i nämnda län har genomförts vid anläggningen i Revingeby. Dit har också ansvaret för den fredstida förrädshanteringen förts över från länsstyrelserna.

Civilförsvarsstyrelsen har under våren 1973 redovisat resultatet av försöksverksamheten och länsstyrelsernas synpunkter på denna. Styrelsen har därefter i samband med programplanen för perioden 1974/75 1978/79 kommit in med förslag till utbildningsprogram för det lokala allmänna civilförsvaret och till fredsorganisation för utbildnings- och förrådsverksamheten.

Nya riktlinjer för civilförsvarets utveckling har beslutats av 1972 års riksdag (prop. 1972r75, FöU I973rl7, rskr 1972r231). Enligt beslutet skall bl. a. det lokala allmänna civilförsvaret begränsas till den omfattning det hade den I juli 1972 eller till omkring 90 % av 1960 års civilförsvars­organisation. Vidare skall, förutom befälet, endast ca 50 % av manskapet utbildas i fredstid. Beslutet innebär också viss begränsning i verkskydds-organisationen.

Prop. 1974r75

10

Utbildning och övning m. m. för civilförsvarspliktiga Nuvarande ordning

Civilförsvarsplikten

Enligl civilförsvarslagen är varje svensk medborgare som är bosatt inom landet skyldig att fr.o.m. 16 t.o.m. 65 års ålder fullgöra sådan tjänstgöring i civilförsvaret som vederbörandes kroppskrafter och hälso­tillstånd medger.

Under civilförsvarsberedskap gäller ingen begränsning av tjänstgörings­skyldigheten. Under annan lid är civilförsvarspliklig inte skyldig alt tjänstgöra annat än för utbildning och övning. Om det är nödvändigt med hänsyn till försvarsberedskapen får dock Kungl. Majrt förordna att civilförsvarsplikt skall fullgöras även under tid då civilförsvarsberedskap inte råder.

För UtbUdning i fredstid begränsas tjänstgöringsskyldigheten till högst 30 dagar. För civilförsvarspliklig som har krigsplacerats i högre befäls­befattning eller i annan kvalificerad befattning får utbildningstiden utsträckas till högst 60 dagar. Värnpliktig som är inskriven i civilförsvaret kan åläggas att delta i utbildning och övning under den längre tid som han efter inskrivningen i civilförsvaret hade kunnat åläggas att tjänstgöra vid krigsmakten. Varje civilförsvarspliklig är dessutom skyldig att della i övning i högst 60 timmar under varje följd av tre kalenderår.

Personal

Civilförsvaret anordnas dels som allmänt civilförsvar, som omfattar lokalt CivUförsvar i civilförsvarsområden och regionalt civilförsvar i form av undsättningskårer m.m., dels som verkskydd. Den personal som i första hand skrivs in i civilförsvaret är män som lämnat värnpliktsåldern eller som frikallats från värnpliktstjänstgöring, värnpliktiga som fått uppskov från krigstjänst, kvinnor som inte har vårdnadsplikt eller barn i åldern under 16 år, samt vissa vapenfria tjänstephktiga. Dessutom tjänstgör i civilförsvarets krigsorganisation befälsanställda som har gått över från reservofficersanställning i krigsmaklen.

Med annan personal tecknas frivilligavtal om permanent tjänstgöring i civilförsvaret under beredskap och krig samt om deltagande i övning under fredstid.

Huvuddelen av de nyinskrivna i civilförsvaret är män som under året uppnår 47 års ålder. Personal till undsättningskårerna förs över från krigsmakten vid 33-38 års ålder. Riksmedelvärdet för kvinnornas andel bland nyinskrivna i det lokala allmänna civilförsvaret är sedan flera år tillbaka ca 14 %.

Prop. 1974r75

H

Utbildning

Civilförsvarsphktig måste med stöd av civilförsvarslagen vara inskriven i civUförsvaret för att kunna kallas till utbildning. Övningsskyldighet gäller däremot för alla civilförsvarspliktiga oavsett om de är inskrivna i civilförsvaret eller inte.

Bestämmelser om högsta antal dagar eller timmar för grundutbildning av de olika ulbildningskategorierna har fastställts av Kungl. Majrt i utbildningskungörelsen (1960r655) enligt följande sammanställning.

Utbildnings-        Befattning

Högsta antal dagar el-

katcgori

ler timmar för utbild-

ning

A

Högre befäl med särskilda ledningsuppgif-

ter vid civilförsvarets krigsorganisering

och befäl i undsättningskår

80 dagar

B

Sektionschef och adjutant i lednings-

central och högre befäl i ledningskärs

fältorganisation m. fl.

60 dagar

Manskap i undsättningskär

60 dagar

C

Civilförsvarschef, distriktschef, pluton-

chef, vissa kårinspektörer, verkskydds-

ledare m. fl.

30 dagar

D                        Avdelningschef, gruppchef m. fl.

15 dagar

E                         Manskap (vissa befattningar)                         60 timmar

1'                         Manskap (vissa befattningar)                          35 timmar

Utbildningen av personal i olika befattningar sker enligt utbildnings­planer som har upprättats av civilförsvarsstyrelsen och fastställts av Kungl. Majrt. Utbildningsplanen tar upp den utbildningskategori vederbörande är hänförd till samt anger utbildningstidens närmare omfattning i dagar eller limmar och utbildningens ändamål. Utbildningstiderna är i princip desamma för befattningar i allmänt civilförsvar och verkskydd.

För befälsanställdas tjänstgöring i civilförsvarets krigsorganisation gäller kungörelsen (1962r578) om befälsanställning i civilförsvarets krigs-or-ganisation.

Tjänstgöring inom civilförsvaret för vapenfria tjänstepliktiga sker enligt lagen (1966r413) om vapenfri tjänst samt kungörelsen (I966r4l4) med vissa bestämmelser om vapenfria tjänstepliktiga. Tjänstgöringstiden för vapenfria tjänstepliktiga som är tilldelade civilförsvaret uppgår till 420 dagar.

Vissa befattningar med enklare uppgifter kräver inte särskild civilför­svarsutbildning. Sådan utbildning ges heller inte till den som skrivs in i befattning och har sådana civila yrkeskunskaper eller färdigheter som svarar mot det mål som gäller för befattningsutbildningen. Den som inte får särskild civilförsvarsulbildning övas dock i sin befattning.

Prop. 1974r75

12

Utbildningsformer

UtbUdningen inom civilförsvaret bedrivs som heltidsulbildning, dellids-utbildning eller kombinerad heltids- och deltidsulbildning. Hdlidsutbild-ning innebär att minst sju limmar av dygnet tas i anspråk för utbildning och att dagersättning utbetalas åt civilförsvarspliklig. Utbildningen ordnas som internatkurs eller dagutbildning. Vid dagutbildning bor eleverna i hemmet och transporteras varje dag till och från utbildnings­platsen. Allt befäl får heltidsutbildning, medan utbildning av manskap enligl ulbUdningskungördsen företrädesvis skall anordnas på deltid. För manskap i civilförsvarsområden där elevunderlaget är otillräckligt kan dock heltidsulbildning anordnas gemensamt för flera civilförsvarsområ­den. Heltidsulbildning kan också bli aktuell för civUförsvarsplikliga som på grund av förvärvsarbete m. m. inte kan utbildas på deltid. Dagersätt­ning utgår som regel inle vid deltidsutbildning eftersom denna normalt anordnas på kvällstid.

Kombinerad heltids- och deltidsutbildning innebär att kurs för man­skap delvis genomförs under lördagar och söndagar och i övrigt på kvällstid. Hellidsutbildningen i detta sammanhang beror på att vissa moment av utbildningen kräver övningsfält, skjutbana eller hknande anordningar.

Fr.o.m. budgetåret 1973/74 bedrivs ingen utbildning som dellids-eller kombinerad utbildning.

Övningar

Övningstiden för civilförsvarspliktiga är som nämnts i det föregående högst 60 limmar under varje följd av tre kalenderår. Enligl nuvarande riktlinjer skall krigsorganisationen övas enhetsvis med i princip fyra års intervall. Vissa ledningsorgan skall övas vartannat år, bl. a. personal för ledning av undsättning, utrymning och mobilisering. Beroende på otill­räckliga övningsresurser m. m. har övningsprogrammet inte kunnat genomföras i full utsträckning.

Med undantag för undsättningskårerna i vilka personalen i regel fullgör kvarstående värnpliktstjänstgöringstid genomförs övningarna regelmässigt på de civilförsvarsplikligas fritid. Den främsta anledningen till alt övningar genomförs på sådant sätt är alt den civilförsvarspliktige med nuvarande ersättningssystem inte kan få ersättning för eventuellt inkomstbortfall.

Övningsverksamhelen planläggs i stort av civUförsvarsstyrelsen, medan länsstyrelsen genomför övningarna i länet. Övningarna kan delas in i föhande tre grupper.

1.

Övning med ledningscentraler och fältstaber (ca 20 timmar vart­annat år).

2.

Övning med personal för utrymning och mobilisering (912 timmar varannat eller vart fjärde år).

3.

Enhetsövning för grupp (7-14 timmar vart fjärde år).

Prop. I974r75

13

Övningstyp 1 avser främst övning i ledning av undsättning. Övning av typ 2 sker i form av s. k. civilförsvarsorientering, dvs. personalen informeras om sina uppgifter. Övningstyp 3 slutligen är en praktisk övning, där bl. a. tidigare utbildning repeteras oeh kompletteras. Övningen avslutas med ett tillämpningsmoment. Inorn ramen för försöks­verksamheten vid civilförsvarsskolan i Revingeby har enhetsövningar om 14 timmar försöksvis genomförts.

Förslag tUl nytt utbildnings- och övningssystem för det lokala allmänna civUförsvaret och verkskyddet

Principiella överväganden

Civilförsvarsstyrelsen utgår i sitt förslag bl. a. från erfarenheterna av nuvarande utbildning och övning och analyserar kraven på rekrytering och utbildning. Styrelsen konstaterar att man med hänsyn till givna resurser har tvingats satsa på en antalsmässig uppbyggnad på bekostnad av kvaliteten. Trots detta har inte ett tillräckligt antal personer kunnat utbildas och övas, främst beroende på brister i de personaladministrativa åtgärderna. Styrelsen konstaterar också allvarliga brister i det lägre befälets förmåga att praktiskt leda samverkande enheter i krigsliknande miljö. Vidare har manskapets successivt försämrade befattningskunskaper efter avslutad grundutbildning inte kunnat återhämtas i övningsverk­samheten.

Bristerna bör enligt styrelsen i huvudsak kunna avhjälpas genom att öka övningstiderna samt grundutbildningstiden för det lägre befälet och manskapet. Övningarna bör utformas så att det lägre befälet tränas i praktisk arbetsledning i krigsliknande miljö. Vidare bör rekryteringen förbättras och övningsintervallen bli tätare. Dessutom bör ytterligare personal avdelas för att planera, genomföra och utvärdera verksamheten.

Försöken med koncentrerad utbildnings- och förrådsverksamhet vid anläggningen i Revingeby visar enligt styrelsen att grundutbild­ningen för större upptagningsområden bör genomföras vid skolor som administreras av civilförsvarsstyrelsen. Personal ur verkskyddet bör i princip fortfarande fä samma grundutbildning som gäller för det all­männa civilförsvaret.

Civilförsvarets krigsorganisation bör enligt 1972 års försvarsbeslut i lämplig utsträckning göras mer enhetlig. Därvid bör enligt civilförsvars-styrelsen bl. a. undsättningsenheterna föras samman till undsättnings­plutoner, bestående av räddnings-, brand- och sjukvårdsgrupper. Pluto­nerna skall enligt styrelsen kunna självständigt lösa uppgifter och bör därför samövas i fred. Övningarna bör förläggas till de ändamålsenliga utbildningsanordningarna vid civilförsvarsskolorna.

Övriga enheter i det allmänna lokala civilförsvaret bör med hänsyn till övningarnas karaktär och av praktiska och ekonomiska skäl övas vid civilförsvarsskolorna vid korta reseavstånd för de civilförsvarspliktiga och i annat fall lokalt av länsstyrelserna.

Prop. 1974r75

14

1 fråga om övningar med verkskydd anser styrelsen att de nuvarande regelbundet återkommande civilförsvarsorienteringarna för verkskyddschefer och verkskyddsledare bör utgå. Information till dessa befattningshavare bör i stället ges i skriftlig form eller vid länsstyrelsernas regelbundet återkommande inspektioner av de verkskyddspliktiga före­tagen. Även den övning som ges befäl för undsättande verksamhet vid de största av dessa företag bör utgå och ersättas med en kaderövning för befäl vid verkskydden. All personal bör regelbundet få information om det egna verkskyddets uppbyggnad, gruppering, utrustning, mobilisering m. rn.

Övningar för enheter i verkskyddets skadeavhjälpande organisation bör bl. a. med hänsyn till verkskyddsenheternas utrustning hållas skrida frän det allmänna civilförsvarets övningar. Tillgången på lämpliga utbildnings-och övningsanordningar bör tillsammans med reseavståndet för delta­garna bli avgörande för övningarnas förläggning.

Utbildningssystemet

Civilförsvarsstyrelsen anser dirt inte möjligt att i nuvarande planerings­ram för civilförsvaret utbilda manskap i den omfattning som krigsorgani­sationen och beredskapen fordrar. Styrelsen utgår emellertid från att organisationen efter mobilisering kan lösa sina uppgifter rned successivt växande effekt trots att huvuddelen av manskapet inte utbildas i fred.

Med denna utgångspunkt föreslår civilförsvarsstyrelsen att endast ca 30 % av manskapet för det lokala allmänna civilförsvaret grundutbildas. Styrelsen framhåller att den förvarning före krigsutbrott som manhar att räkna med skall användas för att stärka beredskapen så att organisationen kan verka med full effekt när situationen så kräver.

För alt möta risken att en sådan förberedelsetid uteblir eller blir otillräcklig föi'eslås att en mindre del av organisationen ges sådan utbildning att den kan mobiliseras snabbt och därefter omedelbart verka med full effekt. Ca 7 % av undsättningsorganisationen föreslås organiseras som sådana snabbt mobiliserbara s. k. S-enheter.

Det förhållandet att endast en mindre del av manskapet grundutbildas får konsekvenser för befälets grundutbildning och för övningarna med organisationen. Befälet får enligt styrelsen bara en mycket begränsad erfarenhet av praktisk arbetsledning under grundutbildningen. För att bl. a. tillgodose detta behov i den mobiliserade organisationen föreslås att en befattning för ställföreträdande gruppchef inrättas i undsättnings­enheterna. Särskilt höga krav ställs vidare på att det lägre befälet och det manskap som grundutbildas har goda kunskaper om materielens kon­struktion, handhavande och våid samt om hur olika praktiska uppgifter skall lösas.

Grundutbildningen skall sålunda i första hand omfatta befattnings­utbildning. För högre befäl innebär detta utbildning i främst organisa­tion, taktik, stabstjänst och förvaltning, medan lägre befäl och manskap

Prop. 1974.75

15

främst utbildas i materidtjänst och praktiskt arbete. Därutöver skall varje befattningshavare ges viss kunskap om bl. a. verksamhetsmiljön i krig saml utbUdas i självskydd oeh omhändertagande av skadade.

För den personal som skall grundutbildas föreslås följande utbildnings­tider.

Typbefattning

Utbildningstid i veckor

Befäl i ledningscentraler och högre befäl

4-8

Gruppchefer

3

Manskap i allmänna civilförsvaret

2 (i vissa fall 1)

Manskap i verkskydd

1

För huvuddelen av befäl i ledningscentraler och högre fältbefäl föreslås att utbildningstiden får utgöra 45 veckor. För manskap inom det allmänna civilförsvaret med lämplig yrkesbakgrund begränsas utbildnings­tiden till en vecka.

Förslaget innebär att nuvarande utbildningstid för flertalet högre chefer minskar med ca två veckor. För plutonchefer, gruppchefer och manskap ökar tiden med en vecka.

Grundutbildningen bör genomföras som heldagsutbildning på vardagar. Antalet kurslyper minskar genom att utbildningen samordnas för befatt­ningar med likartade krav pä utbildning. För att förbättra uttagningen till högre befälsbefatlningar görs slutligt urval först i samband med grund­utbildningen.

1 grundutbildningen bör tre olika slags kurser förekomma, nämligen introduktionskurser, befattningskurser och fortbildningskurser. Alla som skall grundutbildas genomgår befattningskurs.

Avsikten med introduktionskurs är att ge deltagarna grund­läggande och motivationshöjande kunskap. Kursen avser också att ge länsstyrelsen underlag för den slutliga uttagningen till högre befälsbefatt­ningar. Kursen omfattar miljö- och slridsrnedelskunskap, totalförsvars-och civilförsvarskunskap, befattnrngsinformation och självskyddsutbild-ning.

Befattnrngskurs omfattar allmän utbildning, tjänstegrens-utbildning samt vid behov taktisk utbildning i ämnena utrymning, skydd och undsättning samt mobiliseringskunskap. För huvuddelen av dem som skall utbildas utgör denna kurs den enda grundutbildningen.

Fortbildningskurs syftar till att ge kunskaper om främst större organisatoriska förändringar.

Föreslagna tider för grundutbildning ligger inom ramen för det högsta antal dagar som kan tas ut enligt nuvarande bestämmelser i utbildnings­kungörelsen.

Övningssystemet

Med utgångspunkten att endast en mindre del av manskapet grund­utbildas anser civilförsvarsstyrelsen det vara viktigt att organisationen

Prop. 1974r75

16

övas. Genom övning bör samövade enheter skapas. Styrelsen utgår härvid från det tidigare nämnda antagandet att organisationen efler mobilisering kan lösa sina uppgifter med successivt växande effekt även om huvud­delen av manskapet inte har grtndutbildats i fred. Förutom att befäl och viss annan nyckelpersonal är väl utbildade i fredstid, bl. a. beträffande materielkunskap och praktisk arbetsledning, krävs övningsverksamhet i fred med manskap.

Styrelsen framhåller i detta sammanhang betydelsen av alt till organi­sationen rekryteras civUförsvarsplikliga som så långt möjligt har en yrkesbakgrund som passar mot de krav befattningen i civilförsvarets krigsorganisation ställer. Den civilförsvarspliktige förutsätts sålunda i många fall behärska de maskiner, verktyg och arbetsmoment som förekommer i organisationen.

1 princip föreslås alla enheter genomgå s. k. enhetsövning om tre dagar för befäl och två dagar för manskap. Vissa enheter bör dock med hänsyn till sina uppgifter undantas från enhetsövningar. Ändra enheter bör övas under kortare tid än de föreslagna, bl. a. enheterna i verkskyddet som föreslås övas under en dag.

Enhetsövningar för ledningscentral bör genomföras lokalt vid de egna anläggningarna, medan enhetsövningar för de undsättande enheterna bör genomföras i krigsliknande miljö (ruinstad). Innan övning i ruinstad påbörjas måste det outbildade manskapet av säkerhetsskäl orienteras om övningsanordningar och förberedas i enklare övningar. Vidare bör de informeras om civilförsvarets ui)pgifter och organisation saml få kunska­per i självskydd och viss utbildning i att ta hand om skadade.

Befäl och annan nyckelpersonat bör dessutom enligt styrelsen infor­meras om planläggningen i eget civilföisvarsområde i fråga om mobilise­ring, gruppering och undsättning m. m. Denna utbildning bör ges inom ramen för ens. k. särskild övning om högst en dag. 1 anslutning till de särskilda övningarna beräknas härutöver viss tid för omskolning och fortbildning.

Slutligen bör S-enheterna enligt styrelsen övas under en dag i mobilise­ring och i anslutning härtill ges en kortfattad repetition av sin befatt­ningsutbildning. Övningstypen bör benämnas mobiliserings­övning.

Del föreslagna övningssyslemet innebär att alla enheter övas i ett fyraårsintervall. Organisationens enheter delas in i fyra grupper som övas enhetsvis vardera en gång under en fyraårsperiod. Vissa enheter och befattningshavare genomgår därutöver särskild övning eller mobiliserings­övning under året mellan två enhetsövningar.

Civilförsvarsstyrelsen föreslår vidare att övningarna i princip förläggs till dagtid och att ersättning utgår till de civilförsvarspliktiga oberoende av på vilken veckodag övningen genomförs.

Den av civilförsvarsstyrelsen föreslagna ändringen av övningstiden innebär inte all den nuvarande fredstida tjänstgöringsskyldigheten för civilförsvarspliktiga  ökas. Med  hänsyn  till att tiden  för övning enligl

Prop. 1974r75

17

förslaget anges i dagar i stället för i timmar bör dock viss ändring göras i civilförsvarslagen.

Rekrytering av civilförsvarspliktiga

Styrelsen framhåller att tillgången på värnpliktsavgången personal sjunker på grund av bl. a. minskande årsklasser av 47-åringar. Detta förhållande har inte kunnat mötas med tillräckligt ökad rekrytering av kvinnor och värnpliktiga från marinen och flygvapnet. Om flera yngre värnpliktiga förs över från det militära försvaret till civilförsvaret skulle enligl styrelsen kraven på antalet utbildade under 1980-lalet kunna bli ca 20 % mindre än vad som gäller med dagens rekryteringsförutsättningar. En sådan föryngring av organisationen innebär också att de fysiska krav som ställs på personalen lättare skulle kunna tillgodoses. Detta skulle också bli fallet om åldersgränsen för krigsplacering i civilförsvaret sänks från nuvarande 65/60 till 60/55 års ålder. Nuvarande förtidsavgångar före 60 ärs älder styrker behovet av en sådan sänkning.

Civilförsvarsstyrelsen anser all möjligheterna att öka rekryteringen tUl civilförsvaret av värnpliktiga bör undersökas. Främst bör härvid en tidig överföring av s. k. B-dels-värnpliktiga från marinen och flygvapnet prövas. Vidare bör värnpliktiga i yrkesbrandkår generellt beviljas uppskov, i varje fall i åldern över 32 år.

Utbildnings- och förrådsorganisationen Nuvarande ordning

Utbildningsorganisationen

Inom civilförsvarsstyrelsen handläggs utbildnings- och övningsfrågor vid utbildningsbyrån. 1 utbildningsbyrån ingår även befälsskolan och undsättningsskolan i Rosersberg samt civilförsvarsskolorna i Katrineholm, Sandö och Revingeby. Vid skolorna anordnas kurser i internatform eller med dagliga transporter av elever till och från anläggningarna. Skolorna har heltidsanställda lärare och delvis väl utbyggda utbildnings- och övningsanordningar.

Vid befälsskolan utbildas allt högre befäl samt deltidsanställda instruk­törer. Skolan anlitar den service utbildningsbyrån kan lämna tills civU­försvarsstyrelsen omlokaliseras till Karlstad.

Vid undsättningsskolan och delvis även i Revingeby utbildas vapenfria tjänstepliktiga samt personal ur civilförsvarets undsättningskårer. Vid undsättningsskolan utbildas vidare manskap från civilförsvaret i Stock­holm. Utbildning av befäl och manskap är i övrigt förlagd till civilför­svarsskolorna i Katrineholm, Sandö och Revingeby. Utbildning av man­skap som inte kan beredas plats på civilförsvarsskolorna sker vid proviso­riska anläggningar.

Viss manskapsulbildning äger också rum i länen. Denna utbildning leds

2    Riksdagen 1974. 1 saml Nr 75

Prop. 1974r75

18

och övervakas av civilförsvarsstyrelsen men administreras av länsstyrel­sernas försvarsenheter och sköts av lärare ur civilförsvarsstyrelsen saml deltidsanställda instruktörer.

Signalskyddsutbildning sker vid totalförsvarets signalskyddsskola i Uppsala.

Civilförsvarets övningsverksamhet genomförs i regel lokalt och under länsstyrelsernas ledning utom beträffande undsättningskårerna. För övningar med ledningscentraler och fältstaber ställs övningsledare från civUförsvarsstyrelsen till länsstyrelsernas förfogande.

Utbildningen av verkskyddspersonal är numera densamma som för del aUmänna civilförsvarels personal. Såväl utbildning som övning kan genomföras vid civUförsvarsskolorna, av länsstyrelserna eller efter länsstyrelsens medgivande av företag som är skyldigt att organisera verkskydd. I sistnämnda fall kan civilförsvarsmyndigheterna ge visst biträde. Uppgift om den personal-som har genomgått verkskyddsutbild-ning lämnas till resp. länsstyrelse.

Förrådsorganisationen

Civilförsvarets materielhantering i fred leds centralt av civilförsvars-styrelsen där utrustningsbyrån handlägger materielfrågorna. Materiel anskaffas av civilförsvarsstyrelsen. Länsstyrelserna administrerar var och en inom sill län förrådsverksamheten. Länsstyrelserna svarar för att mobilisering planläggs och genomförs inom länen. För förrådsverksam­heten finns förrådspersonal som huvudsakligen avlönas med medel som ställs tiU förfogande av civilförsvarsstyrelsen. Denna personal är knuten till länsstyrelsernas försvarsenhet och leds av en byräinspektör (förråds­förvaltare) vid enheten. Denne fungerar också som mobiliseringsplan-läggare och skall handlägga underhållsärenden i krigsorganisationen.

För att tillgodose utbildnings- och övningsverksamheten lånas materiel ur mobiliseringsförråd inom varjä län.

Förslag till ny utbildnings- och förrådsorganisation

Överväganden

CivUförsvarsstyrelsens tidigare redovisade förslag till nytt utbildnings-och övningssyslem förutsätter enligl styrelsens mening också en ny utbildningsorganisation.

Endast om utbildningsverksamheten i största möjliga utsträckning förs samman till större enheter är det enligt styrelsen möjligt alt använda avancerade utbildningsanordningar. Genom större utbild­ningsenheter förbättras också möjligheterna att utnyttja goda pedago­giska hjälpmedel. På så sätt höjs kunskapsnivån hos eleverna och deras förståelse och intresse för uppgifterna ökar. För att ett tillräckligt utbUdningsunderlag för en sådan anläggning skall erhållas måsle utbild­ningen samordnas inom större områden på samma sätt som vid försöken i Revinge.

Prop. 1974r75

19

Undervisningen bör enligt civilförsvarsstyrelsen bedrivas i internatform i den mån eleverna inte dagligen kan färdas till och från anläggningen. Beläggningen bör vara sådan att verksamheten kan pågå i hela terminer.

De större anläggningarna ger också bättre förutsättningar för ö v-ningsverksam heten. Övningar kan genomföras med större enheter, vilket inte är möjligt i nuvarande organisation. Man kan t. ex. samöva enheter över gruppnivån. Såväl pluton- som gruppchefer får därigenom övning i arbetsledning i en realistisk situation.

De angivna utbildningsanläggningarna bör enligt styrelsen samordnas med en till anläggningarna förlagd förrådsdrift. En samlokahse­ring av utbildningen och hanteringen av mobiliseringsmaterielen gör det möjligt att ge utbildningen de materielresurser som behövs. Styrelsen anser att det av ekonomiska skäl inte är möjligt att skaffa särskild materiel endast för utbUdningsändamål.

Civilförsvarsstyrelsen framhåller vidare att en samlokalisering av mate-rielservice med utbildningen och hanteringen av mobiliseringsmateriel också leder till rationaliseringsvinster och bättre möjligheter att möta tillfälliga belastningar i verksamheten. Sådana variationer förekommer för utbildningsservicens del vissa dagar under veckorna och vissa tider varje dag. Eftersom förrädstjänsten inte är tidsbunden i samma omfattning kan personal härifrån utan olägenhet disponeras om varigenom personal­styrkan bättre kan anpassas till verksamhetens behov. Denna rörlighet uppnås endast vid relativt stora förrådsenheter. Systemet har i viss utsträckning prövats i Revingeby och har medfört personalbesparingar. Under försöksverksamheten har det också visat sig att de långa avstånden mellan utbildning.sanläggningen och avsides liggande förråd inte har varit betungande. Detta beror bl. a. på de ökade möjligheterna att planera och kombinera ti'ansporter till flera förråd samtidigt. Civilförsvarsstyrelsen anser att en länsvis bedriven förrådsverksamhet ställer sig dyrare från drifts- och investeringssynpunkt.

Civilförsvarsstyrelsen har vid sina överväganden också berört frågan om konsekvenserna för beredskapen av en samordnad förrådsdrift. Styrelsen utgår därvid från att materielens tillgänglighet är avgörande för beredskapen. Denna kommer enligt styrelsen att i huvudsak vara oför­ändrad i den föreslagna organisationen. Inga förändringar avses nämligen ske i ansvaret för beredskap och för planläggning och genomförande av mobilisering. Endast den fredsmässiga hanteringen av materielen förs över till de föreslagna anläggningarna. Länsstyrelserna kommer enligt förslaget att få full insyn i denna verksamhet.

Negativt från beredskapssynpunkt kan dock enligt civilförsvarssty­relsen vara att viss mobiliseringsmateriel kommer att förvaras vid anlägg­ningarna och användas i utbildning och övning där. Det blir emellertid endast ett litet antal mobiliseringsförråd som berörs av detta. Den största delen av mobiliseringsmaterielen får ligga orörd i sina förråd. Minsk­ningen av antalet förrådsanställda kommer också enligt styrelsen att påverka beredskapen i viss utsträckning. Denna påverkan blir emellertid förhållandevis liten eftersom de förrådsanställda utgör endast en liten del

Prop. I974r75

20

av den personal som behövs vid mobilisering.

Civilförsvarsstyrelsen påpekar vidare att en förutsättning för att bered­skapen inte skall sänkas är att länsstyrelsernas försvarsenheter har tillräckliga resurser för mobiliseringsplanläggning.

Civilförsvarsstyrelsen har övervägt olika alternativ när det gäller a n-talet anläggningar och deras lokalisering. Flera faktorer har beaktats vid dessa överväganden. Långa restider för elever och förråds­arbetslag bör undvikas samtidigt som antalet anläggningar bör hållas nere. Det förra talar för flera och därmed mindre anläggningar och det senare för ett litet antal stora anläggningar. Styrelsen har från kostnadssynpunkt studerat alternativ med tre, fem, sju och nio anläggningar och har därvid stannat för ett altemativ med fem anläggningar. Härigenom uppnås en rimlig avvägning rnellan kraven på rationalitet och hänsyn till eleverna. Civilförsvarsstyr-elsens beräkningar ger bl. a. vid handen att en förråds­organisation där omkring 20 % av materielstocken förvaltas av resp. anläggning är lämplig både från personal- och transportsynpunkt. Ökas eller minskas antalet anläggningar leder detta bl. a. till för hög resp. för låg arbetsbelastning på den som ansvarar för förrådsverksamheten. Trans­portsträckor mellan central anläggning och förråd som överstiger 30 mil bör tillåtas endast i undantagsfall. 1 den föreslagna organisationen kan även detta krav uppfyllas. Administrativa skäl talar enligt styrelsen för en områdesindelning som inte bryter länsgränser. Vidare bör elevupptag­nings- och förrådsförvaltningsområden sammanfalla. Resvägarna för eleverna gör det dock nödvändigt att i vissa fall hänföra elever från samma län till två olika upptagningsområden. Av krigsorganisatoriska skäl anser civilförsvarsstyrelsen det däremot omöjligt att göra motsvarande avvikelser beträffande förrådsföi-valtningen.

Civiltörsvarsstyrelsen anser att en anläggning bör förläggas till vardera Stockholms-, Göteborgs- och Malmöregionerna. Vidare bör en anläggning förläggas till Mälarområdet som har stor betydelse från kommunikations­synpunkt och som svarar för en stor del av civilförsvarets krigsorganisa­tion. Slutligen bör en anläggning finnas i Norrland.

För Stockholm kan civilförsvarets anläggning i Rosersberg utnyttjas och för Malmö anläggningen i Revingeby. 1 Mälarregionen kan på motsvarande sätt Katrineholmsskolan tillsammans med förråd i Malmby t. v. användas samt i Norrland Sandöskolan vid Kramfors. 1 Göteborgs­regionen måste emellertid en ny anläggning byggas.

Organisationsförslag

Civilförsvarsstyrelsen föreslår att grundutbildningen av civilförsvars­pliktiga, huvuddelen av övningsverksamheten samt hanteringen av civil­försvarets materiel i fred skall handhas av civilförsvarsstyrelsen vid fem särskilt inrättade anläggningar tor detta ändamål. Motsvarande verksam­het inom länsstyrelserna bör i samband därmed avvecklas.

Förslaget innebär att landet kommer att indelas i fem områden med

Prop. 1974r7S

21

var sin utbildnings- och förrådsanläggning. Med vissa avvikelser beträf­fande upptagningsområdena för elever föreslås områdena få följande omfattning. Södra områdetr Kronobergs, Kalmar, Blekinge, Kristianstads samt Malmöhus län. Västra områdetr Jönköpings, Hallands, Göteborgs och Bohus, Älvsborgs samt Skaraborgs län. C e n-Iralområdelr Södermanlands, Östergötlands, Värmlands, Örebro, Västmanlands samt Kopparbergs län. Östra områdetr Stockholm, Uppsala, Gotlands och Gävleborgs län. Norra områdetr övriga Norrland. De föreslagna avvikelserna beträffande upptagningsområdena för elever gäller Hallands län, där elever från den södra delen föreslås bli utbildade i södra området. Vidare bör elever från norra delen av Kalmar län hänvisas till centralområdets anläggning, elever från Kopparbergs län och elever från norra delen av Gävleborgs län till östra resp. norra områdets anläggning.

Förslagel förutsätter att vissa lokala övningsfält oeh förrådsfilialer kommer att finnas vid sidan av de sammanförda anläggningarna.

Civilförsvarsstyrelsen föreslår att de samordnade utbildnings- och förrådsanläggningarna indelas dels i en utbildningsenhet och en admini­strativ enhet under en skolchef, dels i en förrådsenhet under en intendent. Beläggningen vid varje enhet bör enligl styrelsen inte överstiga ca 250 elever. Enheterna avses organisatoriskt ingå i utbUdnings- resp. utrustningsbyråerna inom styrelsen.

Skolchefen blir enligt förslaget platschef och svarar för planering och genomförande av utbildnings- och övningsverksamheten samt för den interna administrationen. Han får vidare direktivrätt över den utbild­ningsservice som ingår i förrådsförvaltningen. Intendenten skall svara för mobiliseringsförråden i området, utbildningsservice och materielunderhåll samt för underhåll av fastigheter, mark och vägar. Gemensamma frågor avgörs av skolchefen efter samråd med intendenten.

Utbildningen kommer enligt förslaget att till största delen förläggas till anläggningarna. Viss utbildning kan dock genomföras lokalt.

Beträffande verkskyddet bör högre befälsutbildning som hittills genomföras vid befälsskolan i Rosersberg. Utbildning av övrigt befäl och i förekommande fall manskap förläggs i princip till de föreslagna utbild­ningsanläggningarna. Undantag kan förekomma. Verkskyddets övningar anses kunna genomföras antingen vid utbildningsanläggningarna eller lokalt vid företagen eller vid övningsanordningar som civilförsvaret förfogar över. Verkskydden bör ha handlingsfrihet att välja att genom­föra sina enhetsövningar vid företagen eller vid övningsfält som ställs till förfogande av civilförsvaret.

Länsstyrelserna föreslås i materielhänseende stå kvar som mobilise­ringsansvariga.

Civilförsvarsstyrelsen föreslår att den nya utbildnings- och förråds­organisationen införs successivt under åren fram till år 1978. Södra området med Revingebyanläggningen som tidigare har varit försöks­anläggning är klar att genast ingå i organisationen.  Under budgetåret

Prop. 1974r75

22

1975/76 kan östra området föras över följt av de centrala och norra områdena under budgetåret 1976/77. Tidpunkterna har valts bl. a. med hänsyn till personalläget. För västra området måste en helt ny anlägg­ning projekteras och byggas.

Under uppbyggnadsskedet kommer fr. o. m. budgetåret 1977/78 den nya organisationen att behöva ett tillskott av 22 lärartjänster. Vidare behövs sammanlagt 22 nya tjänster för administration av anläggningarna i de västra, centrala och norra områdena.

På förrådssidan innebär omorganisationen att förrådspersonalen kan minskas från 216 till 134 personer. Minskningen bör kunna vara genom­förd under år 1978.

Huvuddelen av nuvarande arbetsuppgifter för byråinspektörerna (för­rådsförvaltarna) vid länsstyrelserna bortfaller enligt civilförsvarsstyrelsens mening till följd av den föreslagna omorganisationen.

Vissa förskjutningar i de föreslagna personalminskningarna kan väntas ske på grund av övergången till ny krigsorganisation.

Minskningen av förrådspersonalen kan ske fortlöpande genom avgång för pension, byte av anställning m.m. För att undvika att tvångsvis omplacera anställda föreslås vissa övergångsanordningar som väntas med­föra smärre kostnadsökningar.

Med ledning av resultaten av försöksverksamheten i Revingeby räknar civilförsvarsstyr-elsen med en århg rationaliseringsvinst på ca 3,5 milj. kr. vid driften av de nya anläggningarna. Härav avser I milj. kr. den besparing som uppnås om byråinspektörerna (förrådsförvaltare) vid länsstyrelserna dras in. Huvuddelen av vinsten ligger i personalminskningar i förrådsför­valtningen.

Omorganisationen medför eti: investeringsbehov om 41 milj. kr. I detta belopp ingår emellertid ea 17 milj. kr. för att sanera barackbyggnader i Rosersberg. Civilförsvarsstyrelsen framhåller dessutom att betydande investeringar har uppskjutits i avvaktan på ställningstagande i organisa­tionsfrågan.

Länsstyrelsemas synpunkter m.m.

Huvuddelen av länsstyrelserna är positivt inställda till att grundutbild­ningen förs samman till civilförsvarsskolorna. Ungefär hälften av dem tar StäUning för eller har inle något att erinra mot att även övningsverksam­heten förs samman i avsedd omfattning. Vad avser förrådsverksamheten är flertalet länsstyrelser negativa till förslaget. Bl. a. framhålls att byrå­inspektörerna (förrådsförvaltarna) vid länsstyrelsernas försvarsenhet besitter ett materiel- och miljökunnande som är en förutsättning för att mobiliseringsplanläggningen skall kunna genomföras. Ett bortfall av dessa kan enligt länsstyrelserna knappast ersättas. Man finner vidare ansvarsför­delningen mellan berörda parter oklar och olämplig. Länsstyrelsernas inflytande på materielhanterinien anses från mobiliseringssynpunkt bli alltför liten.

Prop. 1974r75

23

1 en till försvarsdepartementet inkommen skrivelse har Sveriges verk-skyddsförbund bl. a. framhållit att möjlighet att bedriva verkskydds-utbildning som hel- eller deltidsutbildning bör finnas i fortsättningen. Verkskyddsförbundet anser också att föreslagen utökning av tiden för grundutbildning av räddningsledare och räddningsgruppchefer i verk­skyddet inte är befogad. Sveriges verkskyddsförbund motsätter sig vidare att övningar för verkskyddet anordnas på arbetstid.

Departementschefen Bakgrund

CivUförsvaret anordnas dels som allmänt civilförsvar, som omfattar lokalt civilförsvar i civilförsvarsomräden och regionalt civilförsvar i form av undsättningskärer m. m., dels som verkskydd. Enligt civilförsvarslagen (1960r74) är varje svensk medborgare som bor i landet fr. o. m. 16 och t. o. m. 65 års ålder skyldig att tjänstgöra i civilförsvaret så långt hans kroppskrafter och hälsotillstånd medger (civilförsvarsplikt).

För utbildning begränsas tjänstgöringsskyldigheten till högst 30 dagar. För civilförsvarspliklig som har krigsplacerats i högre befälsbefattning eller i annan befattning som kräver särskilda insikter eller färdigheter får utbildningstiden utsträckas till högst 60 dagar. Varje civilförsvarspliklig är utöver grundutbildningen skyldig att delta i övning högst 60 timmar under varje följd av tre kalenderår.

Närmare bestämmelser om högsta antal dagar eller timmar för grund­utbildning av de olika utbildningskategorierna har fastställts av Kungl. Majrt i utbildningskungörelsen (1960r655) för civilförsvaret. Utbild­ningen av personal i olika befattningar sker enligt utbildningsplaner som har upprättats av civilförsvarsstyrelsen och fastställts av Kungl. Majrt.

Utbildningen inom civilförsvaret bedrivs som heltidsutbildning, deltids­utbildning eller kombinerad heltids- och deltidsutbUdning.

Enligt nuvarande riktlinjer skall krigsorganisationen övas enhetsvis med i princip fyra års intervall. Vissa ledningsorgan bl. a. för ledning av utrymning och mobilisering skall över vartannat år. Med undantag för övningar med undsättningskårer, i vilka de tjänstgöringsskyldiga fullgör tid som inte har tagits i anspråk för tjänstgöring i krigsmakten, genomförs övningarna som deltidsövning eller under lördagar och söndagar, dvs. i princip på den civilförsvarspliktiges fritid.

Övningsverksamheten omfattar f. n. övning med ledningscentraler och fältstaber (ca 20 timmar vartannat år), övning med personal för utrym­ning och mobilisering (9-12 timmar vartannat eller vart fjärde år) och enhetsövning med grupp (7 timmar vart fjärde år).

Utbildning och övning inom civilförsvaret sker såväl centralt som lokalt inom länen. Den centrala verksamheten är förlagd till skolor i Rosersberg, Katrineholm, Sandö och Revingeby. Dessa ingår i civilför­svarsstyrelsens utbildningsbyrå. Utbildning och övningar vid de centrala skolorna leds av heltidsanställda lärare och sker delvis i internatform. Den

Prop. 1974r75

24

lokala utbildningen leds av civilförsvarsstyrelsen men administreras av länsstyrelserna. Övningarna sker huvudsakligen lokalt och under ledning av länsstyrelserna. Utbildning och övning av verkskyddspersonal kan genomföras centralt, lokalt eller, efter länsstyrelses medgivande, av den som är skyldig att organisera verkskydd.

CivUförsvarsstyrelsen leder civilförsvarets materielhantering i fred saml svarar för anskaffning av materiel direkt eller genom direktiv till länssty­relserna. Länsstyrelserna administrerar förrådsverksamheten i länen.

De ansvarar också för att civilförsvarets mobilisering i resp. län planläggs och genomförs. 1 liinsstyrelsernas försvarsenheter ingår en byråinspektör som handlägger bl. a. sådana frågor.

Med Kungl. Majrts medgivande har civilförsvarsstyrelsen bedrivit försök med koncentrerad utbildnings- och förrådsverksamhet i Kronobergs, Kalmar, Blekinge, Kristianstads och Malmöhus län. Försöken har varit förlagda till civilförsvarsskolan i Revingeby. Utbildning och viss övnings­verksamhet som avser dessa län har genomförts i Revingeby. Dit har också ansvaret för den fredslida förrådshanteringen förts över från berörda länsstyrelser.

Civilförsvarsstyrelsen har våren 1973 redovisat resultatet av försöks­verksamheten i en slutrapport. Styrelsen har därefter i samband med sin programplan för perioden 1974/75 - 1978/79 kommit in med förslag till utbildningsprogram för det lokala allmänna civilförsvaret och till freds­organisation för UtbUdnings- och förrådsverksamheten.

Civilförsvarsstyrelsens förslag

Civilförsvarsstyrelsen anför att erfarenheterna av den gångna uppbygg­nadsperioden har visat att nuvarande utbildnings- och övningssystem har brister. De allvarligaste kvalitativa bristerna anses vara det lägre befälets bristande förmåga att praktiskt leda samverkande enheter i krigsliknande miljö och att manskapet efter avslutad grundutbildning successivt för­lorar sina befattningskunskaper. Detta har inte kunnat återhämtas i övningsverksamheten.

Enligt civilförsvarsstyrelsen är det inte möjligt att inom den anvisade ekonomiska ramen för civilförsvaret utbilda allt manskap. Styrelsen utgår dock från att organisationen efter mobUisering kan lösa sina uppgifter med successivt växande effekt även om huvuddelen av manskapet inte utbildas i fred. Med denna utgångspunkt föreslås att endast ca 30 % av manskapet för del lokala allmänna civilförsvaret utbildas.

Den omständigheten att endast en mindre del av manskapet utbildas, medför enligt civilförsvarsstyrelsen att större krav måste ställas på befälets utbildning. SärskUt höga krav ställs på att befälet och sådant manskap som utbUdas har kunskaper om materielens konstruktion, handhavande och vård samt om hur olika praktiska uppgifter skall lösas.

1 fråga om utbildningens längd föreslås en utbildningstid om fyra åtta veckor för befäl i ledningscentraler och högre fältbefäl. För huvud-

Prop. 1974r75

25

delen av dessa grupper bör dock utbildningen begränsas till fyra fem veckor. För gruppchefer föreslås en utbildningstid om tre veckor och för manskap två veckor. För manskap med yrkesbakgrund som är lämplig för tjänsten i det allmänna civilförsvaret föreslås utbildningstiden omfatta en vecka. Sistnämnda utbildningstid bör gälla också för manskap i verk­skydd.

Utbildningen bör enligt civilförsvarsstyrelsen genomföras som heldags­utbildning på vardagar och omfatta introduktionskurser, befattnings­kurser och fortbildningskurser.

Personal ur verkskyddet föreslås få i princip samma utbildning som personal i det allmänna civilförsvaret.

Övningsverksamheten bör enligt civilförsvarsstyrelsen syfta till att skapa samövade enheter. Styrelsen antar att organisationen efter mobili­sering kan lösa sina uppgifter med successivt växande effekt även om huvuddelen av manskapet inte har utbildats r fred. Styrelsen framhåller vidare att undsättningsenheterna, som omfattar räddnings-, brand- och sjukvårdsgrupper, bör föras samman tUl undsättningsplutoner. Plutonerna skall självständigt kunna lösa uppgifter och bör därför vara samövade redan i fred. Förutom att befäl och viss annan nyckelpersonal är väl utbildade i fredstid kräver detta att också manskapet övas i fred. Vid övningstillfället bör manskapet ges den utbildning i självskydd som motsvarar självskyddsutbildningen för allmänheten och därutöver viss ytterligare utbildning i att ta hand om skadade.

1 princip föreslås alla enheter genomföra s. k. enhetsövning om tre dagar för befäl och två dagar för manskap. Vissa enheter bör undantas från enhetsövningar, medan andra enheter övas under kortare tider än de föreslagna, bl. a. enheterna i verkskyddet som bör övas under en dag. Enhetsövningar för ledningscentral genomförs lokalt vid de egna anlägg­ningarna, medan enhetsövningar för de undsättande enheterna genomförs i krigsliknande miljö vid civilförsvarets skolor. Befäl och annan nyckel­personal bör vidare informeras om planläggningen i eget civilförsvars­område i fråga om mobilisering, gruppering och undsättning m. m. Denna utbildning bör ges inom ramen för en s. k. särskild övning om högst en dag. Vidare föreslär styrelsen att snabbmobiliserbara enheter (S-enheter) övas i mobilisering under en dag, s. k. mobiliseringsövning.

Det föreslagna övningssystemet innebär att alla enheter övas en gång under en fyraårsperiod. Vissa enheter och befattningshavare genomgår därutöver särskild övning eller mobiliseringsövning.

CivUförsvarsstyrelsen föreslår vidare att övningarna i princip förläggs till dagtid och att ersättning utgår till de civilförsvarspliktiga oberoende av på vilken veckodag övningen genomförs.

1 fråga om övningar med verkskydd föreslår styrelsen att de nuvarande civilförsvarsorienteringarna för verkskyddschefer oeh verkskyddsledare utgår oeh att information i stället ges i bl.a. skriftlig form. Även nuvarande övningar för befäl för undsättande verksamhet vid de största verkskydden föreslås utgå och ersättas med en kaderövning för befäl vid

Prop. 1974r75

26

verkskydden. All personal bör regelbundet informeras om det egna verkskyddets uppbyggnad, gruppering, utrustning, mobilisering m. m. Tillgången på lämpliga utbildnings- och övningsanordningar bör tillsam­mans med reseavstånd for övningsdeltagarna bli styrande för var övning­arna skall genomföras.

Civilförsvarsstyrelsen framhåller till sist att det bör undersökas, om det är möjligt att öka rekryteringen till civilförsvaret av värnpliktiga. Främst bör en tidig överföring av s. k. B-delsvärnpliktiga från marinen och flygvapnet prövas.

Det föreslagna utbildningssystemet förutsätter enligt civilförsvars­styrelsen att utbildning och övningsverksamhet i stor utsträckning förs samman till anläggningar som kan ge bättre utbildningsbetingelser. För att få tillräckligt stort elevunderlag förutsätts att verksamheten samord-' nas inom större områden. Övnmgsverksamheten vid de nämnda anlägg­ningarna kan bedrivas med större enheter och under realistiska förhållan­den. Eftersom det av ekonomiska skäl inte är möjligt att skaffa särskild övningsmateriel är det enligt styrelsen nödvändigt att samlokalisera utbildningen och förrådsverksamheten.

Civilförsvarsstyrelsen är medveten om att en sammanförd organisation för vissa län kan vara i viss mån negativ för civilförsvarets beredskap. Det är i detta sammanhang viktigt att länsstyrelserna får tillräckliga resurser för mobiliseringsplanläggning.

CivUförsvarsstyrelsen anser vidare att den bästa avvägningen mellan en ekonomiskt rationell organisation och hänsynen till eleverna är en organi­sation med fem anläggningar.

Civilförsvarsstyrelsen föreslår att utbildningen, en stor del av övnings­verksamhelen saml förrådsdriften i fred inom civilförsvaret samlas inom fem områden. Inom varje område bör finnas en skol- och förrådsanlägg­ning som ingår i civilförsvarsstyrelsens utbildnings- och utrustningsbyråer. För detta ändamål vill man dels utnyttja civilförsvarsstyrelsens nuvarande skolor i Rosersberg, Revingeby, Katrineholm-Malmby och Sandö, dels bygga en ny anläggning för Västsverige i Göteborgsområdet.

Övergången till den nya organisationen kan påbörjas med Revingeby­anläggningen, som redan är utbyggd, och kan vara slutförd år 1978 då den nya anläggningen för Göteborgsområdet beräknas kunna stå klar. Vidare bör enligt civilförsvarsstyrelsen några lokala övningsfält behållas samt några förrådsfilialer finnas inrättade.

Skolchefen föreslås bli chef för skol- och förrådsanläggningen. Male-rielhanleringen bör ledas av en intendent som beträffande utbildnings­service får direktiv från skolchefen men i övrigt får anvisningar från eivilförsvarsstyrelsens utrustningsbyrå.

Civilförsvarsstyrelsen föreslår att ansvai-et för alt genomföra utbild­ningen och en stor del av övningarna samt för hanteringen av all materiel i fred läggs på styrelsen medan länsstyrelsernas försvarsenheter fort­farande bör svara för genomförande av vissa övningar och all mobilise­ringsplanläggning.

Prop. I974r75

27

Civilförsvarsstyrelsen räknar med att förrådspersonalen genom över­gången till den nya organisationen skall kunna minskas från 216 till 134 personer, dvs. med 82 personer. Vidare beräknas huvuddelen av arbets­uppgifterna falla bort för en byråinspektör (förrådsförvallare) vid läns­styrelsernas försvarsenheter. På skolsidan måste dock vissa lärartjänster och tjänster för administration tillföras.

Civilförsvarsstyrelsen räknar med en årlig rationaliseringsvinst om 3,5 milj. kr. Den nya organisationen förutsätter investeringar i utbildnings­anläggningar m. m.

Civilförsvarsstyrelsen har berett länsstyrelserna tillfälle att yttra sig över förslaget. Därvid har framkommit att huvuddelen av dessa är positiva eller inte har något att erinra mot att utbildnings- och övnings­verksamheten förs samman. Inställningen till förslaget till den del det rör förrådsverksamhelen är däremot genomgående negativ. Förslaget anses bl. a. genom förlusten av byråinspektören och det direkta ansvaret för förrådshanteringen leda till att länsstyrelserna förlorar kunskaper som är nödvändiga för mobiliseringsplanläggningen. Länsstyrelserna efterlyser vidare klarare ansvarsfördelning och samrådsvägar i organisationen.

Ställningstagande

För egen del kan jag godta huvuddragen i civilförsvarsstyrelsens förslag till utbildnings- och övningssystem för civilförsvarspliktiga. Jag anser att de föreslagna ändringarna av utbildningen för huvuddelen av befälet motsvarar de krav som krigsorganisationen ställer. Jag anser också att det föreslagna övningssystemet är i princip lämpligt.

De föreslagna utbildnings- och övningstiderna för de olika lypbefatt-ningarna ligger helt inom de tjänstgöringstider för utbildning och övning som får tas ut enligt nuvarande civilförsvarslag. Det ankommer på Kungl. Majrt att inom ramen för ett högsta antal dagar närmare fastställa utbildnings- och övningstiderna för de olika befattningarna inom det lokala allmänna civilförsvaret och verkskyddet. Jag avser återkomma med förslag härom. Jag avser också att återkomma med förslag till de ändringar i civilförsvarslagen som bör genomföras med hänsyn till det nya utbildnings- och övningssystemet.

Jag biträder förslaget om att utbildning och övning bör genomföras som heldagsutbildning och heldagsövning under vardagar. För personal vid verkskydd bör dock övningarna även i fortsättningen i lämplig omfattning kunna genomföras på annaf sätt än under hela dagar och förläggas till arbetsfri tid. Frågan om i vilken omfattning övning bör genomföras lokalt under länsstyrelses ledning bör övervägas ytterligare.

En konsekvens av att övning skall genomföras som heldagsövning under vardagar blir enligt min mening att någon form av ersättning måste utgå. Frågan om ersättning till civilförsvarspliktiga under övning bereds f. n. inom försvarsdepartementet. Jag avser därför att i annat samman­hang återkomma till denna fråga.

Prop. I974r75

28

Förslaget om alt närmare undersöka möjligheterna att öka rekryte­ringen till civilförsvaret av värnpliktiga hör enligt min mening samman med det uppdrag i fråga om värnpliktigas utbildning och utnyttjande m. ni. som 1972 års värnpliktsutredning har. Jag är därför inte nu beredd att ta ställning till styrelsens förslag på denna punkt.

Jag anser att civilförsvarsstyrelsens förslag kan ligga till grund för en ny utbildnings-, övnings- och förrådsorganisation för civilförsvaret. Jag finner den föreslagna uppdelningen pä fem skol- och förrädsanläggningar med var och en sitt område lämplig.

Med hänsyn till länsstyrelsernas ansvar för mobiliseringsplanläggningen är det emellertid nödvändigt att deras inflytande över förrådsverksam­heten säkerställs på ett bättre sätt än vad som varit fallet under försöksverksamheten i södra Sverige. Regelbundna samråd bör därför äga rum mellan skol- och förrådsanläggningen och försvarsenheterna vid berörda länsstyrelser. Verksamheten vid anläggning bör ledas av skolföre-slåndaren som chef för hela anläggningen. Ansvaret för verksamheten bör i högre grad än vad civilförsvarsstyrelsen har föreslagit delegeras från styrelsen till skolföreståndaren. Beträffande anläggningarnas organisato­riska ställning i förhällande till civilförsvarsstyrelsen är jag inte beredd att nu ta ställning. Jag avvaktar i denna fråga resultatet av den översyn av civilförsvarsstyrelsens organisation som f. n. genomförs av styrelsen och försvarets rationaliseringsinstitut.

Den ändrade uppgiftsfördelningen mellan civilförsvarsorgan och läns­styrelserna innebär att uppgifter förs över från länsstyrelserna till civilför­svarsorgan. Efter samråd med chefen för kommundepartementet anser jag att personalbehovet vid länsstyrelsernas försvarsenheter bör bedömas med hänsyn härtill. Det bör därvid beaktas att länsstyrelserna har framhållit att de byråinspektörer vid försvarsenheterna som nu hand­lägger förrådsfrågor även handhar uppgifter avseende mobiliseringsplan­läggningen. Dessa uppgifter bör givetvis även fortsättningsvis åvila för­svarsenheterna. Den föreslagna omorganisationen påverkar inte uppgifts­fördelningen i krig eller krigsorganisationen.

Den förordade organisationsförändringen förutsätts leda till vissa personalminskningar inom förrädsdriften. Dessa kommer enligt min mening att kunna genomföras utan ölägenheter för personalen i samband med pensionsavgångar m. m. och vid behov genom omplacering.

De byggnadsarbeten m. m. som behövs för den nya organisationen bör genomföras successivt. Den takt i vilken den nya organisationen införs bör prövas i det årliga budgetarbetet. På samma sätl bör den årliga omfattningen av utbildnings- och övningsverksamheten prövas.

Organisationen för det södra området bör snarast kunna fastställas.

Det ankommer på Kungl. Majrt att ta ställning till föreliggande organisationsförslag.

Prop. 1974r75

29

Under  åberopande  av  det  anförda hemställer jag att  Kungl.  Majrt föreslår riksdagen att

1.

godkänna de riktlinjer för ett nytt utbildnings- och övningssystem och de grunder för en ny utbildnings-, övning- och förrådsorgani­sation för civilförsvaret som jag har förordat i det föregående.

2.

bemyndiga Kungl. Majrt att vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra förslagen och som inte innebär ändringar i civilförsvarslagen.

Prop. 1974r75

30

An.slagsfrågor

1 prop. I974rl (bil. 6) har vissa anslag inom försvarsdepartementets verksamhetsområde tagits upp med beräknade belopp. Dessa anslag anmäls i det följande. Storleken av preliminärt beräknade belopp och slutligt begärda anslag framgår av följande sammanställning.

Anslag

Belopp

Prel. beräknat

Slutligt beräknat

Flygvapenförband r Forskning och

utveckling

399 200 000

399 200 000

Gemensam försvarsforskning

127 000 000

127 000 000

Försvarets datacentral

1 000

1 000

Civilförsvar

127 425 000

127 425 000

Civilförsvarr Anskaffning av an­

läggningar

8 200 000

8 200 000

Prop. 1974r75

31

DRIFTBUDGETEN   Ffärde huvudtiteln

D Flygvapenförband

D 4.  Flygvapenförbandr Forskning och utveckling

1972/73 Utgift 436 315 000 1973/74 Anslag 391600 000 1974/75      Förslag   399 200 000

Verksamheten under anslaget omfattar dels forskning, försök och utveckling som innebär en direkt typutveckling av materiel, dels ej objektbunden forskning som är nära förknippad med flygvapenför­bandens verksamhet (flygteknisk och robotteknisk forskning).

Verksamheten under anslaget inriktas med beställningsbemyndigan­den, medan takten i beställningsverksamheten bestäms av medelstilldel­ningen. Bemyndigandeskulden under anslaget var den 30 juni 1973 1337 566 000 kr. För budgetåret 1973/74 har riksdagen lämnat ett beställningsbemyndigande om 286,7 milj. kr. och anvisat ett anslag av 391,6 milj. kr. Den på detta sätt beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1974 bhr (1337 566 000 + 286 700 000 - 391600 000) I 232 666 000 kr.

Beställningsbemyndiganden och betalningsmedel (1 OOO-tal kr.)

Primäruppdrag m. m.

1973/74

1974/75

Chefen för flygvapnet    Dep.chefen

Bem.

Bet.

Bem.

Bet.

Bem.

Bet.

Gemensamma produktionsresurser Kostnader

286 700

1     2 500 

448 600

687 700

490 600

687 700

490 600

Reducering pä grund av överpla­nering Medelsbehov

-

-57 000 391 600

-

-91 400 399 200

-

-91 400 399 200

Bemyndigandebehov

286 700

-

687 700

-

687 700

-

Mygvapenförbandr Objektbunden forskning, utveckling och försök för delprogrammen

Gemensamma lednings- och stril­förband

Jaktförband

Altackförband

Spaningsförband

Basförband

Gemensamma produktionsresurser

Flygvapenförbandr Ej objektbun­den forskning för delprogram­men

Jaktförband

13 700

14 400

11 400

21 800

446 100

419 800

282 500

58 400

44 700

74 700

3 100

4 700

26 500

200

100

200

89 500'

208 0002

95 300

687 700     490 600

' I beloppet Ingår 53 milj. kr. i prisregleringsbemyndiganden. 2 I beloppet Ingår 141 milj. kr. i prisregleringsbemyndiganden.

Prop. I974r75

32

Chefen för flygvapnet

Anslaget bör föras upp med 399,2 milj. kr. och ett beställningsbemyn­digande om 687,7 milj. kr. inhämtas.

Betalningsmedlen under anslaget används för att betala forskning, försök och utveckling som har beställts med stöd av lämnade beställnings­bemyndiganden.

Beställningsbemyndiganden för flera delprogram gemen­samma lednings- och strilförband avses användas bl. a. för försöksverksamhet för att förbättra befintlig materiel och för utveck­hngsarbete för framtida ersättning av äldre markradarutrustning.

Beträffande jaktförband fortsätter utvecklingen av jaktversio­nen av flygplan 37. Utvecklingen avser såväl grundflygplan som motor, teleutrustning och beväpning.

För attackförbanden avses beställningsbemyndigandena främst användas för lypförbättringar av flygplan AJ 37. Viss studieverk­samhet planeras vidare inorn delprogrammet.

För spaningsförbanden kommer beställningsbemyndi­gandet att utnyttjas för kompletterande beställningar i fråga om typut­vecklingen av flygplan S 37.

Beställningsbemyndigandet för gemensamma produk­tionsresurser är främst avsett för verksamheten vid försöks­platserna samt för utrednings- och försöksverksamhet.

Äv begärda bemyndiganden avses 141 milj. kr. för prisregle­ring. Beloppet har beräknats enligt följande.

a)

omräkning av bemyndiganden för nya beställningar under 1974/75 från prisläge februari 1973 till prisläge februari 1975 enligt bedömd prisutveckling med 91 milj. kr.

b)

omräkning av den beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1974 till prisläge februari 1973 enligt bedömd prisutveckling med 50 milj. kr.

Personal som är anställd på anslag för materielanskaffning eller forskning oeh utveckling redovisas i anslagsframställning för försvarets materielverk. Följande sammanställning redovisar antal och utgifter för den personal som beräknas utnyttjas för berörda primäruppdrag under förevarande anslag.

Antal

Personalutgifter

1973/74

1974/75

1973/74

1974/75

86

86

2 800 000

2 800 000

Försvarets materielverk

Materielverket påpekar att flygtekniska försöksanstalten i sin anslags­framställning för budgetåret 1974/75 har tagit upp behovet av nya vindtunnlar. Materielverket und(;rstryker vikten av att beslut om en sådan

Prop. I974r75

33

anskaffning snarast fattas om vindtunnlarna skall hinna utnyttjas vid utvecklingsarbetet för nästa altackflygplan. Tillgång till inhemsk erfor­derlig kapacitet ger säkrare utprovningsresullat och minskar därmed risken för kostnadskrävande modifieringar.

Departementschefen

Verksamheten under anslaget kommer under programplaneperioden all i stor utsträckning präglas av typutvecklingen av jaktversionen av flygplan 37. 1 enlighet med riksdagens beslut (prop. 1972r75, FöU 1972rl7, rskr 1972r231) har Kungl. Majrt uppdragit åt försvarets mate­rielverk att genomföra denna typulveckling. 1 prop. 1973r75 anförde min företrädare att första etappen av utvecklingen beräknas vara avslutad under budgetåret 1974/75. Arbetet pågår planenligt. Beträffande robot-beväpningen behövs visst ytterligare underlag innan närmare ställnings­tagande kan ske.

För studier av ell eventuellt nytt flygplan efler flygplan 37 har Kungl. Majrt t. o. m. budgetåret 1973/74 ställt 10,9 milj. kr. till materielverkets förfogande. För budgetåret 1974/75 beräknar jag ett belopp av 4,2 mih. kr. för detta ändamål.

Min beräkning av det totala bemyndigande- och medelsbehovet fram­går av sammanställningen över beställningsbemyndiganden och medels­behov. Med utnyttjande av dessa belopp blir bemyndigandeskulden den 30 juni 1975 1 521 166 000 kr. Liksom tidigare bör det ankomma på Kungl. Majrt att la ställning till vilken forskning m. m. som bör ske inom ramen för det bemyndigande som riksdagen kan komma att lämna.

Jag hemställer att Kungl. Majrt föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga Kungl. Majrt att medge att forskning och utveckling för flygvapenförband får beställas inom en kostnadsram av 687 700 000 kr.,

2.

till Flygvapenförband: Forskning och utveckling för budgetåret 191 A/15 anvisa ell förslagsanslag av 399 200 000 kr.

F Gemensamma myndigheter och funktioner

Gemensam försvarsforskning

Riksdagen (prop. 1973r88, FöU 1973rl7, rskr 1973rl96) har beslutat all de nuvarande delprogrammen Försvarets forskningsanstalt, Militär­psykoiogiska institutet och Försvarsmedrcinska forskningsdelegationen samt programelementet Militärmedicinska undersökningscentralen under delprogrammet Försvarets sjukvårdsstyrelse och programelementet Gemensam fortifikatorisk forskning under delprogrammet Fortifikations­förvaltningen fr.o.m. budgetåret 1974/75 skall ersättas av ell nytt delprogram med benämningen Gemensam försvarsforskning. Till det nya delprogrammet skall också föras flygteknisk och övrig ej objektbunden försvarsteknisk  forskning samt långsiktig, kunskapsuppbyggande forsk-

3    Riksdagen 1974.1 saml Nr 75

Prop. 1974 r75

34

ning i metodfrågor för det psykologiska försvarets behov.

Riksdagens beslut innebär alt försvarets forskningsanstalt får program­ansvar för delprogrammet Gemensam försvarsforskning och produktions­ansvar för huvuddelen av den forskning som bedrivs inom delpro­grammet. Fortifikationsförvaltningen behåller produktionsansvaret för den ej objektbundna fortifikatoriska forskningen. Produktionsansvaret för flygteknisk och övrig ej objektbunden försvarsteknisk forskning ligger kvar hos försvarels materielverk.

I organisatoriskt avseende innebär riksdagsbeslutet att mrlrtärpsykojo-giska institutet, mUitärmedicinska undersökningscentralen, armé- och navalmedicinska forskargrupperna samt flygmedicinska institutionen vid försvarets materielverks försökscentral inordnas i försvarets forsknings­anstalt. Anstalten övertar vidare försvarsmedicinska forskningsdelega­tionens uppgifter. Ledningen av forskningsanstalten kommer liksom f. n. att utövas av en styrelse och en generaldirektör. Anstalten organiseras på fem huvudenheter och ett centralt kansli för planering och administra­tion. Huvudenhet 1 svarar huvudsakligen för forskning avseende plane­ringsmetodik m. m. samt för samordning av forskningsanstaltens med­verkan i studier och utredningar inom totalförsvaret. Forskningen vid huvudenhet 2 avser huvudsakligen konventionella vapensystem samt vissa frågor rörande skyddet mot kärnvapen, vid huvudenhet 3 system och metoder för teknisk informationsbehandling, vid huvudenhet 4 skydd mot ABC-vapen och vid huvudenhet 5 människans betingelser i totalför­svaret.

Verksamheten under delprogrammet Gemensam försvarsforskning har budgeterats på två primäruppdrag inom delproduktionsomrädena Tilläm­pad ej objektbunden forskning och Kunskapsuppbyggande forskning.

Verksamheten finansieras från förslagsanslaget Gemensam försvars­forskning.

Programplan för perioden 1974/75-1978/79

Programplan för delprogrammet har i resp. delar utarbetats av fortifi­kationsförvaltningen, försvarels forskningsanstalt, militärpsykologiska institutet och försvarsmedicinska forskningsdelegationen.

Fortifikationsförvaltningen anför beträffande programelementet Ej objektbunden fortifikatorisk forskning att studierna bör inriktas mot verkan av konventionella vapen och förhållanden i samband med koncen­trerad lagerhållning av ammunition i bergrum.

Försvarets forskningsanstalt anför beträffande forskningsanstaltens nuvarande delar av delprogrammet bl. a. följande.

De rekommendationer som överbefälhavaren under våren 1972 har utfärdat i samråd med civilförsvarsstyrelsen oeh överstyrelsen för ekono­miskt försvar för inriktningen av forskningsanstaltens verksamhet skall i allt väsentligt ligga till grund för verksamheten under programplane­perioden. Hänsyn har härvid tagits såväl tUl totalförsvarets samlade behov

Prop.,l974r75

35

av forskningsresultat som statsmakternas behov för den långsiktiga planeringen.

Forskningsverksamheten samordnas liksom tidigare med avnämarnas studier, utredningar och planer för utveckling och anskaffning av vapen­system och inriktas främst pä tillämpad ej objektbunden forskning och däremot svarande kunskapsuppbyggande forskning. En strävan är härvid att ge forskningsunderlag till tekniskt enklare och mindre kostnads­krävande system.

Verksamheten inom programelementen A-, B- och C-skyddsteknik syftar till att ge myndigheter på olika nivåer tekniskt underlag om verkan av och skydd mol ABC-stridsmedel samt till grundlig analys av de risker i skyddshänseende som av olika skäl tas vid avvägningar och systemutform­ningar.

Verksamheten inom programelementet Ammunitions- och vapen­teknik inriktas mot att ta fram underlag för studier av olika vapensystems verkan och skydd mot dessa. Särskild uppmärksamhet ägnas åt studier som syftar till säkrare funktion, minskade olycksrisker och förbättrade möjligheter att modernisera, underhålla och lagra befintliga system för att förlänga deras användningstid.

Verksamheten inom programelementet Stridslednings-, informations-och styrteknik syftar till att ta fram underlag för studier av stridskraf­ternas operativa och taktiska ledning. Stor vikt läggs vid utredningar rörande teknik för siktes-, spanings- och eldledningssystem.

Verksamheten inom programelementen Fordons- och farkostteknik samt Tillförlitlighet och försörjningsteknik berör i huvudsak vissa special­områden, bl. a. material, och inriktas mot att utveckla principer och metoder för tillförlitlighets- och materielunderhållsteknik.

Verksamheten inom programelementet Hunianteknrk syftar till att belysa människans fysiska och psykiska uthållighet i samverkan med materiel och tekniska system och under olika yttre betingelser.

Verksamheten inom programelementet Övergripande studier och utredningar inriktas mot aft-utveckla metoder för miljö- och samhälls-studier, perspektiv-, system- och programplanering samt prognoser. Med­verkan sker i olika myndigheters utredningar och långsiktiga planering. Vidare fortsätter kunskaps- och kapacitetsuppbyggnad inför nästa per-spektivplaneperiod. Försvarets resurser för operationsanalys hålls vid makt.

För programplaneperioden har forskningsanstalten vidare angett bl. a. följande.

Den av 1973 års riksdag beslutade omorganisationen av försvarets forskningsanstalt börjar genomföras under budgetåret 1974/75 och beräknas vara i huvudsak klar i början av programplaneperioden. Vissa förändringar som hänger samman med den beslutade omlokaliseringen kan dock komma att ta längre tid.

Vid programplaneperiodens början tillförs forskningsanstalten nya uppgifter  bl. a.  i samband  med organisationsförändringen.  1 program-

Prop. 1974r75

36

planen har hänsyn inte kunnsit tas till förändringar i organisation, uppgifter eller lokalisering. Konsekvenserna av dessa förändringar kommer att redovisas i särskild ordning.

Förberedelser för och genomförande av organisationsförändringarna hksom förberedelser för omlokaliseringen kommer alt kräva ökade insatser för ledning och planering under programplaneperioden. Dessa bedöms dock inte medföra annat än rnargineUa förändringar i delpro­grammets inriktning.

Militärpsykologiska institutet anför beträffande institutets nuvarande delar av delprogrammet bl. a. följande.

Verksamheten inom programelementet MUitärpsykologiska institutet mriktas på att få en mera effektiv ledning, samordning och kontroll av den allt bredare militärpsykoiogiska verksamheten inom och utom institutet och pä alt förbättra den administrativa service som krävs för hela verksamhetsområdet.

Verksamheten inom programelementet Gemensam mililärpsykologisk forskning inriktas på tiUämpad ej objektbunden forskning främst av psykologisk och sociologisk art. Till stöd främst för den psykologiska (inkl. psykoteknologiska) och sociologiska verksamheten skall den kun­skapsuppbyggande forskningen breddas och fördjupas.

Verksamheten inom programelementet Gemensam mililärpsykologisk tillänipningsverksamhel inriktas på alt tillgodose krigsmaktens behov av prövningspyskologisk medverkan vid personalurval, metodkontroU m. m. Konsultation och rådgivning skall kunna ges främst i fråga om de psykologiska och sociologiska delarna av verksamheten.

Militärpsykoiogiska institutets verksamhet under programplane­perioden påverkas särskilt av flyttningen till Karlstad under år 1976 och av förändringar på grund av att institutet organisatoriskt slås samman med försvarels forskningsanstalt. Omlokaliseringen kräver ett betungande förberedelsearbete men kommer troligen också att medföra stora av­gångar bland den kvalificerade personalen. Den kanske viktigaste följden av sammanslagningen rned forskningsanstalten bedöms samtidigt vara att verksamhetsområdet utsträcks även till civilförsvaret och det psykolo­giska försvaret, vilket kräver utvidgad forskningsverksamhet.

Försvarsmedicinska forskningsdelegationen anför beträffande delega­tionens nuvarande delar av delprogrammet bl. a. följande.

Verksamheten bör inriktas på att främja tillämpad och kunskapsupp­byggande försvarsmedicinsk forskning avseende "människan i del moderna krigets miljö". Den av delegationen stödda forskningen sker både i form av små projekt under kort tid och större fleråriga projekt. Härutöver främjas forskningen genom ett antal forskarutbildningsbefalt-ningar.

Eftersom en stor del av delegationens resurser under senare år har varit bunden i långsiktiga åtaganden, har utrymmet för forskningsinitiativ varit litet och endast ett mindre antal ansökningar av hög prioritet har kunnat bifallas. Delegationen har under en följd av år framhållit alt kostnader för

Prop. 1974r75

37

verksamhet  av   mera   fast  karaktär bör betalas från resp. myndighets anslag.

Den av berörda myndigheter beräknade utvecklingen av anslaget Gemensam försvarsforskning framgår av följande sammanställning (pris­läge februari 1973; 1 OOO-tal kr.).

1973/7412    1974/75   1975/76   1976/77   1977/78   1978/79   Summa 1974/79

117 150

126 860   126 610    126 290    125 970    125 640    631370

' Anslagen Försvarets forskningsanstalt. Militärpsykologiska institutet och För­svarsmedicinska forskningsdelegationen. Primäruppdragen Försvarets sjukvårds­styrelser Tillämpad objektbunden forskning, utveckling och försök (program­elementet .Militärmedicinska undersökningscentralen) samt Forlifikationsförvalt-ningenr Tillämpad ej objektbunden forskning redovisas under anslagen Försvarets sjukvårdsstyrelse resp. Fortifikationsförvaltningen.

2 Prisläge februari 1972.

F 5. Gemensam försvarsforskning

1972/73 Utgift 121238 751' 1973/74 Anslag 117 150 000' 1974/75      Förslag   127 000 000

' Se not  I  till sammanställning om anslagsutvecklingen under programplane­perioden.

Kostnader och medelsbehov

Primäruppdrag m. ni.

1973/74

1974/75

Försvarets forsknings­anstalt

Dep.chefen

117 150 000'

Gemensam försvarsforskning:

Tillämpad ej objektbunden forsk­ning

Kunskapsuppbyggande forskning

Tillämpad ej objektbunden forti­fikatorisk forskning

Kostnader = medelsbehov

117 150 000'      123 760 000    123 900 000

3 100 000 126 860 000

3 100 000 127 000 000

' Se    not    1    fill   sammanställning   om   anslagsutvecklingen   under   program­planeperioden.

4   Riksdagen 1974. 1 saml Nr 75

Prop. 1974r75

38

Personal Personalkategori

MUitär personal

Regementsofficerare

Pensionerad militär personal i arvodestjänst

Kompaniofficerare

Frivillig tjänstgörande militär personiil

Regementsofficerare

Civil personal

Handläggande personal

Övrig personal

Antal

1973/74

Beräknad ä

nd

ring 1974/75

Försvarets forsknings­anstalt

Dep.chefen

2

of

of

1

of

of

1

of

of

668 808

-20

-20

1480'

- 20

-20

' Därutöver ca 30 arvodestjänster \i\d försvarsniedicinska forskargrupperna.

Försvarets forskningsanstalt

Ä, Pris- och löneomräkning

Pris- och löneomräkningen innebär en kostnadsökning med 7 927 000 kr., varav 2 135 000 kr. avser höjt lönekostnadspålägg.

B.  Förändringar enligt Kungl. Majrts beslut

Antalet anställda beräknas successivt minska med ca 20 personer under budgetåret 1973/74 och med ca 20 personer under budgetåret 1974/75 ('  1 200 000 kr.).

C. Uppgiftsförändringar

1 avvaktan på vidare utredning har ingen verksarnhet förts över till programelementet Övrig ej objektbunden försvarsteknisk forskning.

Forskningsanstalten bör få bemyndigande att utöver anvisade medel lägga ut beställningar av materiel för forskningsändamål inom en kost­nadsram av 6 milj. kr.

D. Alternativ   O

En minskning av anslagen enligt alternativ O skulle medföra entledi­gande av personal. Detta innebär i sin tur att verksamhetens inriktning måste ses över, vilket kräver en ny omfattande planeringsomgång tillsam­mans med totalförsvarets perspeklivplaneansvariga myndigheter och andra avnämare  av forskningsresultat.  Denna omplanering måste dess-

Prop. 1974r75

39

utom ske under den period då också omorganisationen ställer stora krav på personalresurserna.

Departementschefen

Jag kan i huvudsak godta vad forskningsanstalten och övriga myndig­heler har anfört om verksamhetens inriktning under programplane­perioden.

Genom beslut av 1973 års riksdag (prop. 1973r88, FöU 1973rl7, rskr 1973rl7, rskr 1973rl96) angående försvarsforskningens framlida organi­sation m. m. fastställdes forskningsanstaltens indelning för de enheter som är direkt underställda verkschefen. Beslutet innebar vidare att militärpsykologiska institutet och försvarsmedicinska forskningsdelega­tionen skall upphöra vid utgången av juni 1974. Det ankommer på Kungl. Majrt att vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs för omorganisationen.

1 prop. 1973r88 angav dåvarande departementschefen att han avsåg återkomma till Kungl. Majrt med förslag till åtgärder för att genomföra den beslutade omorganisationen i samband med prövningen av de århga anslagsframslällningar-na. Försvarels forskningsanstalt har i januari 1974. ingetl ett i samråd med försvarets rationaliseringsinstitut utarbetat översiktligt förslag till utformning av forskningsanstaltens organisation. Samtidigt överlämnades en av forskningsanstalten i samråd med försva­rets materielverk genomförd utredning jämte förslag om teletekniska laboratoriums organisationstillhörighet och lokalisering. Med anledning av dessa förslag förordar jag att följande åtgärder vidtas fr. o. m. den 1 juli 1974.

Ett centralt kansli samt de fem huvudenheterna inrättas i enlighet med riksdagens beslut. Eftersom dessa enheter ännu inte har fått sin slutliga organisatoriska utformning kommer den interna organisationen att t. v. vara provisorisk. Omorganisationen bör i huvudsak vara genomförd den 1 juli 1975. Beträffande avtalsbara anställnings- och arbetsvillkor avser jag att ge statens avtalsverk det förhandlingsuppdrag som behövs. Såvitt nu kan överblickas kommer följande tjänsteförändringar att behöva göras och jag förordar att dessa genomförs den 1 juli 1974.

För cheferna för det centrala kansliet och huvudenheterna bör inrättas ordinarie tjänster med beteckningen p. Samtidigt bör fyra tjänster som avdelningschefer (högst Cp/Cr 3) och en tjänst som överingenjör (Cp/Cr 1, chef för planeringsbyrån) vid försvarets forskningsanstalt dras in.

Om det vid det fortsatta arbetet skulle visa sig att ytterligare tjänster behövs för vilkas inrättande krävs riksdagens medgivande kommer dessa att inrättas som extra i avvaktan på att frågan kan underställas riksdr-ens . prövning.

Jag förordar vidare att de delar av försvarets teletekniska laboratorium som arbetar med telekomponenter, miljöprovning och miljömätning och som  f. n. är placerade i Stockholm förs över till den del av försvarets

Prop. 1974r75

40

materielverk som omlokaliseras till Linköping. Återstående delar av laboratoriet bör ingå i huvudenhet 3 som också kommer att lokaliseras till Linköping.

Min beräkning av det totala medelsbehovet framgår av sammanställ­ningen över kostnader och medelsbehov.

Kungl. Majrt bör inhämta riksdagens bemyndigande att medge beställ­ningar av materiel för forskningsändamål utöver anvisade medel. Som forskningsanstalten har föreslagit bör kostnadsramen bestämmas till 6 milj. kr.

Jag hemställer att Kungl. Majrt föreslår riksdagen att

1.

godkänna de av mig förordade organisationsförändringarna inom försvarets forskningsanstalt,

2.

bemyndiga Kungl. Majrt att vid försvarets forskningsanstalt inrätta sex ordinarie tjänster med beteckningen p, en för chef för centralt kansli och en för chef för vardera huvudenheten 1, 2, 3, 4 och 5,

3.

till Gemensam försvarsforskning för budgetåret 1974/75 anvisa ett förslagsanslag av I 27 000 000 kr.,

4.

bemyndiga Kungl. Majrt att under budgetåret 1974/75 medge att materiel för forskningsändamål beställs inom en kostnads­ram av 6 000 000 kr.

Försvarets datacentral

Som jag har anfört i det föregående bör en sammanhållen datadrift­organisation inrättas den 1 juli 1974 och redovisas som ett särskilt delprogram (anslag) med benämningen 5.24 (F24) Försvarets datacentral.

Verksamheten inom delprogrammet Försvarets datacentral bör budge­teras på ett primäruppdrag inom delproduktionsområdet Allmän ledning och förbandsverksamhet och redovisas som självbärande under förslags­anslaget Försvarets datacentral.

Programplan för perioden 1974/75-1978/79

Beträffande utvecklingen av delprogrammet förutsätter försvarets civil­förvaltning i sitt organisalionsförslag bl. a. följande.

Försvarets datacentral (FDC) skall tillgodose kundernas behov av datamaskinkapaeitet för administrativ databehandling i krig och fred. Under år 1974 kommer vissa av de datamaskiner som nu är i drift att bytas ut mot nya med väsentligt utökad kapacitet. Utbytet medför ändrade och utökade arbetsuppgifter bl. a. i fråga om operativsystem, programvaror, datakommunikation etc.

FDC föreslås tillhandahålla underlag för och medverka vid anskaffning av datamaskinutmstning. Anskaffning av dalamaskinutrustning förutsätts ske som hittills.

Enligt befintliga planer skall en ny driftenhet tillkomma i Karlstad

Prop. 1974r75

41

under år 1976.

Den   beräknade   årsomslutningen   under  delprogrammet  framgår av följande sammanställning (prisläge februari 1973, 1 OOO-tal kr.).

1973/74    1974/75     1975/76    1976/77    1977/78    1978/79    Summa 1974/79 22 000       24 000       25 000      30 000      30 000      30 000      139 000

F 24.  Försvarets datacentral

1974/75   Nytt anslag (förslag)   1000

Kostnader och medelsbehov

Primäruppdrag

1973/74'

1974/75

Försvarets civilför­valtning

Dep.chefen

Försvarets datacentral r

Allmän ledning och förbandsverksamhet    21851000     24 360 000    24 200 000

Kostnader

21 851 000     24 360 000    24 200 000

Avgår:

Intäkter av datacentralens verksamhet

Medelsbehov

21 850 000     24 359 000    24 199 000

1 000

1 000

1 000

' Avser primäruppdraget Försvarets civilförvaltning: Allmän ledning och för­bandsverksamhet för programelementet Försvarets datadriftorganisation.

Personal

Personalkategori

Antal tjänster

1973/74     Beräknad ändring 1974/75

Försvarets      Dep.chefen civilför­valtning

Civil personal Handläggande personal Övrig personal

21 182 203

+ 7 - 3 -4

+ 6

-3

+ 3

Försvarets civilförvaltning

A. Pris- och löneomräkning

Pris- och löneomräkningen innebär att kostnaderna ökar med 945 000 kr., varav 200 000 kr. avser höjt lönekostnadspålägg.

Prop. 1974r75

42

B. Uppgiftsförändringar

Övergången till den nya organisationen medför att en tjänsteman som

chef för driftenhet förs över l'rån värnpliktsverket. Övergången till nya

datamaskiner med därvid tillkommande arbetsuppgifter medför att sex

nya tjänster bör inrättas (+ 500 000 kr.). Tre tjänster som tidigare har

ingått i och belastat datadriftorganisationen men varit avsedda för

värnpliktsverkets driftställen förs över till värnpliktsverket och avlönas

från verkets anslag ( 110 000 kr.). Till detta kommer kostnader för

styrelsearvoden.

,

För att tUlgodose behovet av rörelsekapital föreslås att en rörlig kredit om 6 milj. kr. ställs till datacentralens förfogande. Räntekostnaden för den rörliga krediten, baserad på räntesatsen 8 %, förutses bli 240 000 kr. under budgetåret 1974/75. 1 den mån datacentralen får tillgodoräkna sig de tillgångar som har upparbetats inom försöksorganisationen kommer utnyttjandet av den rörliga krediten att bli avsevärt mindre.

Departementschefen

Jag kan i huvudsak godta den föreslagna inriktningen av verksamheten under programplaneperioden.

Min beräkning av medelsbehovet framgår av sammanställningen över kostnader och medelsbehov. Som jag har anfört i det föregående räknar jag vidare med att datacentralen skall få disponera en rörlig kredit. Krediten bör uppgå till 4 milj. kr. och utgå inom ramen för den kredit som slår till förfogande för statliga myndigheter med uppdragsverksam­het.

Jag hemställer att Kungl. Majrt föreslår riksdagen

att till Försvarets datacentral för budgetåret 191 A/15 anvisa ett förslagsanslag av 1 000 kr.

G Civilförsvar

G 1.  Civilförsvar

1972/73 Utgift

131444 553

1973/74 Anslag

122 210 000

1974/75 Förslag        127 425 000

Bemyndigandeskulden för anskaffning av civilförsvarsmateriel var den 30 juni 1973 3 906 000 kr. För budgetåret 1973/74 har beställnings­bemyndiganden lämnats till ett belopp av 52,2 milj. kr. Detta belopp bör under innevarande budgetår räknas upp med 2 628 000 kr. för prisregle­ring. De mot nämnda bemyndiganden stående betalningsmedlen utgör 15 325 000 kr. Den på detta sätt beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1974 blir (3 906 000 F 52 200 000 -i- 2 628 000 - 15 325 000) 43 409 000 kr.

Prop. 1974r75

43

Tidigare åtaganden beträffande statsbidrag till skyddsrum och brand­dammar motsvarade en bemyndigandeskuld den 30 juni 1973 av 54,9 milj. kr. För budgetåret 1973/74 har bemyndigande lämnats till elt belopp av 14 948 000 kr. Detta belopp bör under innevarande budgetår räknas upp med 1 893 000 kr. för prisreglering. För samma budgetår har 21 061 000 kr. anvisats i betalningsmedel, varav 9 493 000 kr. avser statsbidrag till skyddsrum i undervisningsanstalter och traflkantskydds-rum för vUka förfarandet med bemyndiganden hittills inte har tillämpats. Enligt riksdagens beslut (prop. 1973rl bU. 6, FöU 1973rl6, rskr 1973rl95) får anslaget för innevarande budgetår vid behov dessutom överskridas med högst 8 milj. kr. för att betala gjorda åtaganden beträffande statsbidrag till skyddsrum m. m. Om detta belopp helt tas i anspråk kommer bemyndigandeskulden den 30 juni 1974 att vara (54 900 000 + 14 948 000 + 1 893 000 - 21 061 000 + 9 493 000 -8 000 000)52 173 000 kr.

Beställningsbemyndiganden och betalningsmedel (1 OOO-tal kr.)

Primäruppdrag m. m.

1973/74

1974/75

Civilförsvars­styrelsen

Dep. chefen

Bem.

Bet.

Bem.

Bet.

Bem.

Bet.

Civilförsvar:

Förvaltning

Utbildning av civilförsvars-personal m. m.

Civilförsvars-utbildning av allmänheten

Underhäll och förrådsverk-samhot

Materielan­skaffning m. m.

Anskaffning av skyddsrum m m.

1-orskning, för­sök och ut­veckling

Kostnader

Tillkommer:

Till Kungl. Maj:ts dispo­sition

Ä

 vg

å

r:

Reducering på grund av över­planering

54 828' 16 8413

28       126

22 117

2 391

18 646

29       951

29 443

1 100 131 774

4 9485

-1 104

27 2002 56 5024

25 461

30 693

2514

20 598 35 614 31727

1200 147 807

-1944

25 000 56 502

25 837

27 831

2 514

20 758 32 639

31 727

1 200 142 506

1 7135

-1944

Prop. 1974r75

44

Bet.

Primäruppdrag m. m.

1973/74

Bem.

Bet.

1974/75

Civillörsv;rrs-styrclsen

Bem.

Dep. chefen

Bem.

Bet.

Beräknat belopp utöver civil­försvarets ut­giftsram för att täcka tidi­gare åtaganden beträffande statsbidrag till skyddsrum m. m

Intäkter

Medelsbehov

Bemyndigande­behov

i71669

-8 000 -5 408

122 210

83 702

-10 000

-

-10 000

-4 850

-

-4 850

131 013

-

127 425

-

81 502

' Därav 2 628 000 kr. i prisregleringsbemyndigande

2 Därav 5,7 milj. kr. i prisregleringsbemyndigande

3 Därav 1 893 000 kr. i prisreglering;sbemyndigande

'' Därav 21,6 milj. kr. i prisregleringsbemyndigande

5 Motsvarar beräknad medelsförbrultning utöver anslag pä kapitalbudgeten

Personal

Personalkategori

Antal

1973/74

Beräknad ändring 1974/75

Civilförsvars-    Dep. chefen styrelsen

CivU personal

Handläggande personal

Lärare

Övrig personal

115

68

397

580

of of +4

+4

of. of 

2

+2

Civilförsvarsstyrelsen

A. Pris- ochlöneomräkning

Pris- och Iöneomräkningen innebär en kostnadsökning med 8 437 400 kr., varav 742 400 kr. avser höjt lönekostnadspålägg.

B.  Uppgiftsförändringar 1.   Förvaltning

Lokalkostnader   för   utbildningsanläggningar   bör   föras   till   primär-uppdragsgruppen Utbildning av civilförsvarspersonal (-3 971 000 kr.). Vissa kostnader för telefonabonnemang bör föras till primäruppdrags-

Prop. I974r75

45

gruppen Underhåll och förrådsverksamhet (852 000 kr.).

För biståndsulbildningsnämndens verksamhet i Sandö behövs en växel­telefonist och en bilförare (-H74 000 kr.).

2. Utbildning av civilförsvarspersonal m. m.

Vissa förskjutningar i utbildningsvolymerna mellan olika utbildnings­anstalter ökar kostnaderna med 397 000 kr.

För biståndsulbildningsnämndens utökade lokaler i Sandö behövs två lokalvårdare (+74 000 kr.).

Ersättning till civilförsvarspliktiga med 60 kr./dag bör utgå i samband med övning (+2 990 000 kr.).

3. Underhåll och förrådsverksamhet

Lokalkostnaderna  ökar genom att nya statligt  förhyrda och andra förråd tillkommer som ersättning för vissa äldre förråd (+209 000 kr.).

4.  Materielanskaffning m. m.

Materielanskaffningen bör inriktas på andra materielgrupper än under innevarande budgetår (+4 119 000 kr.).

Äv   begärda   bemyndiganden   avses   5,7   milj.   kr.   för prisreglering. Beloppet har beräknats enhgt följande, a) omräkning av bemyndiganden för nya beställningar under 1974/75

från prisläge februari 1973 till prisläge februari 1975 enligt bedömd

prisutveckling med 1,7 milj. kr. bjomräkning av den beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1974

till prisläge februari 1975 enligl bedömd prisutveckling med 4 milj. kr.

5.  Anskaffning av skyddsrum m. m.

För budgetåret 1974/75 behövs bemyndiganden att medge statsbidrag till byggande av skyddsrum m. m. till ett belopp av 56 502 000 kr. Bemyndigandena avses för att bygga och modernisera ledningscentraler, modernisera befolkningsskyddsrum och bygga observationsplatser, skyddsrum för framskjutna enheter och krigsbranddammar. Därutöver innefattar det begärda beloppet täckning för beräknade utbetalningar för statsbidrag till skyddsrum i undervisningsanstalter och Irafikantskydds-rum saml för vissa kostnader i samband med kontroll av enskilda skyddsrum. För dessa utbetalningar har tidigare inte skett någon avräk­ning mot bemyndiganden.

Äv begärda bemyndiganden avses 21,6 milj. kr. för prisreglering. Beloppet har beräknats enligt följande.

a) omräkning av bemyndiganden för nya beställningar under budgetåret 1974/75 från prisläge februari 1973 till prisläge februari 1975 enligt

Prop. 1974r75

46

bedömd prisutveckling med 4,2 milj. kr.

b) omräkning av den beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1974 till prisläge februari 1975 enligt bedömd prisutveckling med 17,4 milj. kr. Äv delta belopp avser 9 991 000 kr. engångsuppräkning av bemyn­digandeskulden från äldre prislägen för bemyndiganden lämnade före den 1 juh 1973. Ändrade   utbyggnadsplaner   medför   att   medelsbehovet   ökar   med

430 000 kr.

På grund av överplanering bör medelsbehovet reduceras (1 227 000

kr.).

6.  Forskning, försök och utveckling

Medelsbehovet för olika utvecklingsarbeten ökar med 43 000 kr.

Departementschefen

1 prop. 1974:1 (bil. 6 s. 43) har jag redogjort för de riktlinjer efter vilka civilförsvaret bör utvecklas i Fortsättningen. Jag har vidare i det före­gående förordat ett nytt system för civilförsvarsutbildning samt en ny utbildnings- och förrådsorganisation. Beträffande medelsbehovet för bud­getåret 1974/75 och de bemyndiganden som behövs för verksamheten vill jag anföra följande.

Vid beräkningen av kostnaderna under primäruppdragsgrupperna har jag beaktat civilförsvarsstyrelsens förslag till ändrad redovisning av vissa kostnader. Vid beräkningen av kostnaderna för utbUdning av civilför­svarspersonal m. m. har jag inte beräknat medel för ersättningar till civilförsvarspliktiga i samband med övningar. Däremot har jag beaktat behovet av två lokalvårdare till de lokaler som har tillkommit för biståndsutbildningsnämndens verksamhet i Sandö.

Som jag har nämnt i det föregående bör beställningsbemyndigandena för materiel och anskaffning av skyddsrum m. m. under innevarande budgetår räknas upp med 2 628 000 resp. 1 893 000 kr. för pris­reglering. Tekniken med prisreglering av beställningsbemyndiganden har tidigare inte tillämpats föir civilförsvaret. Övergången till det nya planerings-och programbudgetsystemet förutsätter dock att civUförsvaret i detta hänseende behandlas på samma sätt som det militära försvaret (jfr prop. 1972:75 s. 195). Jag avser därför att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:l att beslut om prisreglering av den del av civilförsvarets anslag för innevarande budgetår som avser materiel- och skyddsrums­anskaffning skall innefatta bemyndiganden till motsvarande belopp. De bemyndiganden jag i det följande förordar för budgetåret 1974/75 har prisreglerats pä samma sätt som bemyndigandena för det militära för­svaret.

För budgetåret 1974/75 beräknar jag att det för materielanskaffning behövs ett beställningsbemyndigande av 25 milj. kr., varav 5,7 milj. kr.

Prop. 1974r75

47

avses för prisreglering. För att betala beställningar som har lagts ut före den I juli 1973 med stöd av tidigare bemyndiganden behövs under budgetåret 675 000 kr. För beställningar med stöd av beviljade bemyndi­ganden för budgetåret 1973/74 behövs 20,1 milj. kr. Behovet av betalningsmedel för beställningar under budgetåret 1974/75 beräknar jag till 10 647 000 kr. Detta ger ett totalt behov av betalningsmedel för nästa budgetår av 3 I 422 000 kr.

Vid bifall till vad jag har förordat kommer bemyndigandeskulden för materielbeställningar den 30 juni 1975 att uppgå tiU 34 359 000 kr. Liksom tidigare bör det ankomma på Kungl. Majrt att ta ställning till vilken anskaffning som bör ske inorn ramen för det bemyndigande som riksdagen kan komma att lämna.

Beträffande anskaffning av allmänna skyddsrum m. m. vill jag erinra om att kommunerna inte är skyldiga att vidta statsbidragsberättigade åtgärder innan medel finns tillgängliga för beräknat statsbidrag eller riksdagen har lämnat bemyndigande till sådant bidrag.

Tidigare åtaganden beträffande statsbidrag till skyddsrum m. m. kan beräknas motsvara en bemyndigandeskuld om 52 173 000 kr. vid ingången av budgetåret 1974/75. Jag beräknar att bemyndiganden att medge bidrag dels till kommuner för att anordna allmänna skyddsrum m. m., dels till kostnaderna för enskilda trafikant- och skolskyddsrum rn. m. för budgetåret 1974/75 behövs till ett belopp av 56 502 000 kr. Av detta belopp avses 21,6 mih. kr. för prisreglering, varav 9 991 000 kr. utgör en engångsuppräkning av den beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1974 för bemyndiganden som har lämnats före den I juli 1973.

Jag beräknar ett medelsbehov av 20,5 milj. kr. för anskaffning av skyddsrum m. m. för nästa budgetår. Jag räknar dessutom med att anslaget vid behov får överskridas med högst ett belopp som motsvarar den för budgetåret 1974/75 återstående delen av de 30 milj. kr. som enligt riksdagens beslut (prop. I972r75 s. 195, FöU I972rl7, rskr 1972r23l) vid behov får användas under perioden 1972/73 1974/75 för att fullfölja gjorda åtaganden beträffande bidrag till skyddsrumsbyggande m. m. Jag räknar med att ett överskridande med ca 10 milj. kr. kan bli nödvändigt för detta ändamål under nästa budgetår.

Vid bifall till vad jag har förordat beräknas bemyndigandeskulden för statsbidrag till anskaffning av skyddsrum m. m. den 30 juni 1975 bli (52 173 000 + 56 502 000 - 20 500 000 - 10 000 000) 78 175 000 kr.

För forskning, försök och utveckling har jag beräknat medel för en oförändrad ambitionsnivå i förhållande till innevarande budgetår.

Min beräkning av det totala bemyndigande- och medelsbehovet fram­går av sammanställningen över beställningsbemyndiganden och betal­ningsmedel.

Prop. 1974r75

48

Jag hemställer att Kungl. Majrt föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga Kungl. Majrt att medge att civilförsvarsmateriel beställs inom en kostnadsram av 25 000 000 kr.,

2.

bemyndiga Kungl. Majrt att medge all statsbidrag utgår för anskaffning av skyddsrum ni. m. inom en kostnadsram av 56 502 000 kr.,

3.

till Civilförsvar för budgetåret 191 A/15 anvisa ett förslagsanslag av 127 425 000 kr.

Prop. I974r75

49

KAPITALBUDGETEN

II. 

Statens allmänna fastighetsfond

Försvarsdepartementet

II 

6.  CivUförsvar r Anskaffning av anläggningar

1972/73 Utgift     5 254 812

Behållning

6 759 698

1973/74 Anslag    5 000 000 1974/75 Förslag   8 200 000

Verksamheten under anslaget omfattar nybyggnad av förråd för civUförsvarets mobUiseringsmaleriel och centrala förrådsverksamhet samt nybyggnad av lokaler m. m. för statens civilförsvarsskolor.

Civilförsvarsstyrelsen

Medelsförbrukningen för budgetåret 1974/75 beräknas trU 9 913 000 kr. enligt följande sammanställning.

Primäruppdrag m. m.

Medelsförbrukning

(1 OOO-tal kr.)

Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar för delprogrammet Undsättning

höretag påbörjade före 1973-07-01

1.

Standardförräd för civillorsvarsmaferiel

170

2.

Revingeby. Utbildningsanläggning

323

Företag påbörjade eller avsedda att påbörjas 19 73/74

3.

Standardförräd för civilförsvarsmateriel

1 025

4.

Rosersberg. Nybyggnad  av förläggningsbyggnad och för­sörjningsbyggnad (etapp 4a)

3 500

5.

Sandö. Utbildningsanläggning (etapp 2)

4 470'

Företag avsedda att påbörjas 1974/75

6. Standardförråd för civilförsvarsmateriel

795

10 283

Reducering på grund av överplanering

-370

Summa

9 913

' Varav 3.5 milj. kr. avser investering lör biständsutbildning.

1,     3 och 6. För fortsatt utbyggnad av förråd för civilförsvarsmateriel

behövs 2 143 000 kr. för nästa budgetår, varav ca 1,3 milj. kr. för att

slutföra nybyggnad av förråd som har påbörjats före eller under

budgetåret 1973/74.

2.     För att slutföra den pågående utbyggnaden av utbildningsanlägg­

ningen i Revingeby behövs 323 000 kr. för nästa budgetår.

Prop. I974r75

50

4.

Kungl. Majrt uppdrog den 20 oktober 1972 åt byggnadsstyrelsen att låta uppföra en ny förläggningsbyggnad och en ny försörjningsbygg­nad m. m. vid statens civUförsvarsskola i Rosersberg inom en kostnads­ram av 7 440 000 kr. enligt prisläget den 1 aprU 1971, vilket motsvarar 7 950 000 kr. enligt prisläget den 1 aprU 1973.

5.

Behovet av fortsatt utbyggnad (etapp 2) för utbUdningsverksam­heten vid statens civUförsvarsskola i Sandö har tidigare anmälts för riksdagen i prop. 1973rl (bU. 6 s. 215). Byggnadsstyrelsen har redovisat förslag till byggnadsprogram för den fortsalla utbyggnaden. Kostnaderna angavs därvid till 7,8 milj. kr. enligl prisläget den 1 april 1972, vilket motsvarar 8,5 milj. kr. enligt prisläget den 1 april 1973. Av sist angivna belopp avser 5 070 000 kr. kostnader för lokaler för den bistånds- och katastrofutbildning som biståndsutbUdningsnämnden bedriver vid civil­försvarsskolan. Dessa kostnader bör inte belasta utgiftsramen för civil­försvaret. För innevarande budgetår har 1 570 000 kr. för detta ändamål lagts till utgiftsramen i form av en tUlfällig ramhöjning (prop. 1973rl bil. 6 s. 44). På samma sätt bör (5 070 000 - 1 570 000) 3,5 milj. kr. ställas tUl förfogande för nästa budgetår. Kungl. Majrt uppdrog den 7 december 1973 åt byggnadsstyrelsen att utarbeta bygghandlingar för byggnadsföretaget.

Departementschefen

lag beräknar i likhet med civUförsvarsstyrelsen medelsförbrukningen under anslaget för nästa budgetår lUl 9 913 000 kr. 1 enlighet med vad jag förordat i prop. 1974:1 (bil. 6 s. 62) bör 3,5 milj. kr. som avser anskaffning av lokaler för bistånds- och kalaslrofutbildningen inte belasta utgiftsramen för civUförsvaret. Jag förordar att medel för nästa budgetår anvisas enligt följande investeringsplan och anslagsberäkning.

Investeringsplan (1 OOO-tal kr.)

Objekt

Kostnad;

5ram

Medelsfö

rbrukning

Bygg-

Färdig-

start

ställande

1972-

1973-04-01

Faktisk

Beräknad för

år-mån

år-män

04-01

t. o. m.

1972/73

1973/74

1974/75

A.  Företag påbörjade

före 1973-07-01

1.   Standardförräd för

civilförsvars-

materiel

14 111

14 961

13 107

1 684

170

-

-

2.   Rosersberg. Förlägg-

ningsbyggnad

1 260

1 260

1 232

28

-

70-05

71-08

3.   Rosersberg. Anslut-

ning till Käppala-

tunncln

1650

1650

1 553

97

-

70-01

72-05

4.   Revingeby. Utbild-

ningsanläggning

6 300

6 300

4 977

1 000

323

70-02

74-10

5.   Sandö. Utbildnings-

anläggning (etapp 1)

3 260

2 660

2 467

193

-

72-05

74-06

Summa A

26 581

26 831

23 336

3 002

493

-

-

Prop. 1974r75

51

Objekt

kostnadsram                 Medeisförbrukning

Bygg-

Färdig-

start

ställande

1972-         1973-        Faktisk       Bcr.iknad för

är-mån

år-mån

04-01        04--01        t.o.m.

1972/73      1973/74    1974/75

B. Företag påbörjade

eller avsedda att

påbörjas 197 3 j74

6.   Standardförräd för

civilförsvars-

materiel

-         2 640                -          350

1025

_

_

7.   Rosersberg. Nybygg-

nad av förlägg-

ningsbyggnad och

försörjningsbygg-

nad m. m.

(etapp 4a)

7 950         7 950                -       3 500

3 500

73-08 ,

75-02

8.   Sandö. Utbildnings-

anläggning (etapp 2)

7 800         8 500                -       3 096 '

4 470

74-05

75-12

Summa B

15 750       19 090                -       6 946

8 995

-

-

C  Företag avsedda att

påbörjas 1974/75

9.   Standardförräd för

civilförsvars-

materiel

-         2 900

795

-

-

Summa C

-         2 900

795

_

_

Summa A-C

42 331       48 821       23 336       9 948

10 283

-

-

Reducering av me-

delsbehovet

-                _                _              _

-370

_

_

Beräknat medels-

behov

-       9 948

9 913

-

-

Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr)

Medelstillgäng

Medelsförbrukning

Behållning           1973-07-

01         6 760           1973/74

9 948

Anslag lör           1973/74

5 000           1974/75

9913

Anslag för           1974/75

Beräknad behållning

(förslag)

8 200           1975-06-30 19 960

99 19 960

Jag hemställer all Kungl. Majrt föreslår riksdagen

att lUl Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar för budgetåret 1974/75 anvisa elt investeringsanslag av 8 200 000 kr.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Regenten att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bUaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Eva Dvbeck

Prop. 1974r75

52

Innehåll

Försvarets datacentral       .............................................. 

3

Nuvarande försöksverksamhet m. m............................ 

3

Förslag trU ny organisation........................................... 

...... 

4

Remissyttrandena     .................................................... 

...... 

5

Departementschefen   ................................................. 

...... 

6

Ändrad utbildnings-, övnings- och förrådsverksamhel inom civil­

försvaret    ...................................................................... 

...... 

9

Inledning    ................................................................... 

...... 

9

Utbildning och övning m. rn. för civilförsvarspliktiga   ... 

10

Nuvarande ordning   ................................................. 

10

Förslag tUl nytt utbildnings- och övningssystem för det lokala

allmänna civUförsvaret och verkskyddet    ............... 

.... 

13

Utbildnings-och förrådsorganisationen......................... 

........ 

Nuvarande ordning   ................................................. 

17

Förslag till ny utbildnings- och förrådsorganisation   

18

Länsstyrelsernas synpunkter rn. m.............................. 

22

Departementschefen   ................................................. 

23

Anslagsfrågor    ............................................................... 

30

Flygvapenförbandr Forskning och utveckhng................ 

-1

Gemensam försvarsforskning    .................................... 

33

Försvarets datacentral       .......................................... 

.... 

40

CivUförsvar   ................................................................. 

42

Civilförsvarr Anskaffning av anläggningar    ................. 

.... 

49

Goleborgs Offetlryclteri AB. Siockholm 74.4 631 S