Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1987/88:175

om godkännande av överenskommelse mellan Sverige och Sovjetunionen om avgränsningen av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i Östersjön m.m .;

Prop.

1987/88: 175

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 21 april 1988.

På regeringens vägnar

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner en överenskommelse mellan Sverige och Sovjetunionen om avgränsningen av kontinentalsoc­keln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i Östersjön. Vidare föreslås att riksdagen godkänner en överens­kommelse mellan de båda länderna om ömsesidiga relationer på fiskets område i det tidigare omtvistade området.

1    Riksdagen 1987/88. I saml. Nr 175

Utrikesdepartementet

Prop. 1987/88:175

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 21 april 1988.

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Holm­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tha­lén

Föredragande: statsrådet S.[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om godkännande av överenskommelse om avgränsningen av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i Östersjön m. m.

1 Inledning

Efter förhandlingar mellan Sverige och Sovjetunionen undertecknades den 13 januari 1988 i Stockholm en överenskommelse om principerna för avgränsning av havsområdena mellan de båda länderna i Östersjön.

Enligt överenkommelsen skall det mellan Sverige och Sovjetunionen tidigare omstridda området i Östersjön delas på sädant sätt att 75 procent av områdets yta tillfaller Sverige och 25 procent tillfaller Sovjetunionen. Avgränsningslinjen skall enligt överenskommelsen förbinda det omtvista­de områdets nordligaste och sydligaste punkter och förhålla sig till områ­dets ytterkonturer på ett symmetriskt sätt. Vidare fastställs i överenskom­melsen att Sovjetunionen under en tjugoårsperiod årligen får ta upp 18000 ton fisk, varav 240 ton lax, i den svenska delen av det tidigare omstridda området och att Sverige årligen får ta upp 6000 ton fisk, varav 80 ton lax, i den sovjetiska delen av omrädet under samma tidsperiod.

Texten till principöverenskommelsen, som med stöd av 10 kap. 2 § tredje stycket andra och tredje meningen regeringsformen ingicks av rege­ringen efter överiäggning med utrikesnämnden, bör för riksdagens känne­dom fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Som en uppföljning av principöverenskommelsen har efter förhandlingar mellan svenska och sovjetiska delegationer enighet nåtts om två överens­kommelser vilka undertecknats den 18 april 1988. I den ena regleras avgränsningslinjen på kontinentalsockeln mellan de båda staterna samt avgränsningen av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen. Den andra innehåller ett avtal om fisket under en tjugoårsperiod i det tidigare omtvistade området. Till överenskommelserna är ett protokoll fogat om viss provisorisk tillämpning från och med den 16 maj 1988.

överenskommelserna med tillhörande protokoll, som är upprättade på svenska och ryska språken, varvid båda texterna äger lika giltighet, bör

fogas till protokollet i detta ärende som bilagor 2-4. De till överenskom- Prop. 1987/88: 175 melserna hörande sjökorten har här uteslutits. Av tekniska skäl bör i stället till protokollet fogas ett utsnitt av det svenska sjökortet nr 1 som bilaga 5. På detta har avgränsningslinjen återgetts med heldragen linje genom punk­terna A 1-A 17. De båda fiskeområdena har återgetts medelst nämnda linje och linjerna mellan punkterna 1-10 respektive 11-22. Mellan punk­terna 4 och 5 motsvaras fiskeområdets västra gräns av den svenska territo­rialvattengränsen.

Jag avser nu att efter samråd med chefen för jordbruksdepartementet ta upp frågan om godkännande av de två överenskommelserna den 18 april 1988.

2 Överenskommelsernas innehåll

2.1    Avgränsningsöverenskommelsen

I iidedningen till avgränsningsöverenskommelsen konstateras att den tidi­gare principöverenskommelsen om avgränsningen i Östersjön av den 13 januari 1988 utgör grundvalen för förstnämnda överenskommelse.

I artikel I beskrivs avgränsningslinjen som de räta linjer vilka förenar de geografiska koordinater som anges i artikel 2. Denna avgränsningslinje är beräknad dels i det nu gällande svenska koordinatsystemet och dels i det sovjetiska koordinatsystemet. De aktuella svenska och sovjetiska sjökor­ten är fogade till överenskommelsen och utgör integrerade delar av denna. De räta linjerna anges som loxodromer, vilket innebär att linjerna kan läggas ut som räta linjer i sjökort med Mercators projektion.

Artikel 2 innehåller en uppräkning av de i artikel 1 nämnda koordinater-na, såväl koordinaterna enligt svenskt system som enligt sovjetiskt sy­stem. Båda koordinatsystemen har enligt överenskommelsen lika giltighet.

I artikel 3 konstateras slutligen att överenskommelsen ingåtts pä grund­val av principöverenskommelsen om avgränsningen i Östersjön den 13 ja­nuari 1988 och att den skall godkännas enligt vardera partens lagstiftning. Den träder i kraft den dag då det genom noteväxling konstaterats att ett sådant godkännande ägt rum.

2.2    Fiskeöverenskommelsen

I inledningen till fiskeöverenskommelsen konstateras att principöverens­kommelsen den 13 januari 1988 utgör grundvalen för fiskeöverenskommel­sen.

I artikel I förbinder sig Sverige att i den del av det tidigare omtvistade

området, som genom avgränsningen tillförts den svenska fiskezonen, un­

der tjugo år åriigen avsätta en fiskekvot av 18000 ton, varav 240 ton lax,

för sovjetiska fiskare. I samma artikel förbinder sig Sovjetunionen att i den

del av det tidigare omtvistade området som tillförts den sovjetiska ekono­

miska zonen under samma tidsperiod årligen avsätta en fiskekvot av 6000

ton, varav 80 ton lax, för svenska fiskare. I artikeln definieras de svenska

och sovjetiska delarna av området. Detta sker genom angivande av geogra­

fiska koordinater, mellan vilka räta linjer (loxodromer) dras.

3

1 or/ZAe/2 föreskrivs att genomförandet av bestämmelserna skall bestäm-    Prop. 1987/88: 175 mas genom överläggningar mellan parterna, som vid fördelningen på fisk­slag skall grunda sig på bästa tillgängliga vetenskapliga underiag.

I artikel 3 konstateras, liksom när det gäller avgränsningsöverenskom­melsen, att fiskeöverenskommelsen ingåtts på grundval av principöverens­kommelsen om avgränsningen i Östersjön den 13 januari 1988 och att den skall godkännas enligt vardera partens lagstiftning. Den träder i kraft den dag då det genom noteväxling konstaterats att ett sådant godkännande ägt rum.

I de till överenskommelserna fogade protokollet ges föreskrifter om provisorisk tillämpning av dessa.

3 F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

Avgränsningen i Östersjön har aktualiserats genom havsrättens utveckling under tiden efter andra väridskrigel då de nya begreppen kontinentalsoc­kel, fiskezon och ekonomisk zon etablerades utöver det sedan länge exi­sterande territorialvattenbegreppet. Denna utveckling har gått i riktning mot en ökad suveränitet för kuststaterna över havsområdena utanför det egna territorialvattnet. Den inleddes med att kuststaterna gjorde anspråk på att få tillgodogöra sig det egna kontinentalsockelområdets naturtillgång­ar. Dessa rättigheter fastställdes i 1958 års Genévekonvention om konti­nentalsockeln, vilken både Sverige och Sovjetunionen anslutit sig till.

Sedermera böljade kuststater också göra gällande ensamrätt till fisket i havsområdena närmast utanför de egna territorialvattnen, och allt fler nationer introducerade i enlighet härmed begreppet fiskezoner. I ett försök att närmare definiera staternas rättigheter och skyldigheter i och till haven sammankallade FN år 1973 en ny havsrättskonferens med mandat att reglera alla former för havens nyttjande. Efter många års förhandlingar kunde i december 1982 en ny omfattande havsrättskonvention öppnas för undertecknande. Konventionen träder i kraft när minst sextio stater ratifi­cerat den, men så har ännu ej skett. Både Sverige och Sovjetunionen befinner sig emellertid bland de drygt 150 nationer som undertecknat konventionen. Trots att konventionen sålunda ännu inte formellt har trätt i kraft spelar den en viktig roll inom havsrätten och räknas i viss mån som en del av gällande folkrätt. I konventionen introduceras bl.a. begreppet eko­nomisk zon, vilket innebär att kuststater ges ensamrätt över alla levande och icke levande tillgångar i en zon på upp till 200 nautiska mil utanför de egna kusterna.

Sveriges geografiska belägenhet gör att vi inte har möjlighet att i full utsträckning tillgodogöra oss de rättigheter kuststater ges enligt den nya havsrätten. Runt våra kuster möter vi mittemot liggande eller angränsande staters zoner, och en avgränsning av kontinentalsockeln och andra zoner måste därför ske. Sverige utvidgade år 1978 sin fiskezon i enlighet med den nya havsrätten.

Sverige har hitintills träffat avgränsningsavtal med Norge, Danmark och DDR samt, med undantag för ett mindre område, också med Finland.

Sålunda har Sverige avtalat med Norge om avgränsningen av kontinental- Prop. 1987/88: 175 sockeln i Skagerack (prop. 1968: 152, UU 14, rskr. 413, SÖ 1969:3), med Finland om avgränsningen av kontinentalsockeln i Bottenviken, Botten­havet, Ålands hav och fram till en punkt i nordligaste delen av Östersjön söder om vilken avtal om avgränsningen av kontinentalsockeln i Öster­sjöns norra del ännu inte träffats med Finland (prop. 1972: 123, UU 21, rskr. 324, SÖ 1973: 1) och med Tyska Demokratiska Republiken om av­gränsningen av kontinentalsockeln och fiskezonerna i Östersjön (prop. 1978/79: 14, UU 7, rskr. 47, SÖ 1978:42). Med Danmark träffades år 1984 en överenskommelse om avgränsning av kontinentalsockeln och fiskezo­nerna (prop. 1984/85: 131, UU 15, rskr. 239, SÖ 1985:54).

Genom principöverenskommelsen den 13 januari 1988 och avgräns­ningsöverenskommelsen den 18 april 1988 har också en avgränsning gent­emot Sovjetunionen förverkligats. Därmed återstår för svensk del frågan om avgränsning gentemot Polen samt avgränsning gentemot Finland i norra Östersjön.

Det förhållandet att det tagit relativt lång tid att nå en överenskommelse får ses mot bakgrund av parternas vitt skilda ursprungliga ståndpunkter. Från svensk sida har vi hävdat en mittlinje med utgångspunkt från det sovjetiska fastlandet och Gotland. Vi har härvid åberopat 1958 års konti-nentalsockelkonvention i vilken mittlinjeprincipen anges som ledande för avgränsningstvister. Den sovjetiska utgångspositionen har varit en mitt­linje med utgångspunkt från det svenska fastlandet utan beaktande av Gotland. Från svensk sida har man häremot hävdat att Gotland är en ö av sådan storlek och betydelse att den både enligt 1958 års kontinentalsockel-konvention och enligt gällande havsrätt i övrigt måste ges utdelning vid beräkning av mittlinjen.

1982 års havsrättskonvention ger ingen mer precis vägledning för lösan­de av avgränsningstvister än att parterna på grundval av folkrätten skall sträva efter en "skälig lösning". I en särskild artikel sägs dock att öar har rätt till egen ekonomisk zon och eget kontinentalsockelområde på samma sätt som landterritorier. Undantag görs endast för klippor som inte kan hysa befolkning eller ha ett eget näringsliv. Det tidigare omtvistade områ­det mellan de av Sverige och Sovjet ursprungligen hävdade mittlinjerna (den s. k. vita zonen) omfattar ca 13 500 km".

Den nu föreliggande avgränsningsöverenskommelsen utgår från och ut­gör en uppföljning av principöverenskommelsen den 13 januari 1988 om avgränsning av havsområdena i Östersjön. Denna principöverenskommel­se hade föregåtts av förhandlingar under närmare två decennier. Förhand­lingar har sålunda förts åren 1969, 1970, 1974, 1982 och 1986. Utrikes­nämnden har kontinuerligt informerats om förhandlingarnas gång. År 1987 intensifierades de svensk-sovjetiska kontakterna i syfte att söka uppnå en lösning av avgränsningsfrågan. Kontakterna tog sig uttryck såväl i formella förhandlingar som sonderingar och andra bilaterala kontakter. De båda parternas ansträngningar att nå en snar lösning ledde under år 1987 till ett närmande av förhandlingspositionerna som slutligen resulterade i den prin­cipöverenskommelse  som  undertecknades av  statsministern  och  den

ti    Riksdagen 1987/88, 1 saml. Nr 175

sovjetiske ministerrådsordföranden Ryzjkov i Stockholm den 13 januari    Prop. 1987/88: 175 1988.

Det har under åren närmast före uppgörelsen blivit alltmer uppenbart att fisket i området fått en omfattning som går långt utöver vad omsorgen om återväxt och det framtida fisket medger. Koncentrationen av fiskeaktivite­ter till området har givetvis haft sin grund i att det varit det enda större området i Östersjön utanför nationella fiskezoner. Detta har varit en viktig bidragande orsak till parternas strävan att snarast möjligt avveckla områ­dets oreglerade status.

Principöverenskommelsen den 13 januari 1988 förutser en uppdelning av det tidigare omtvistade området så att Sverige får 75 procent och Sovjet 25 procent. Överenskommelsen innehåller förutom fördelningsprinciperna en bestämmelse om ömsesidig tilldelning av fiskekvoter i det tidigare omstrid­da området. Inom ramen för överenskommelsen och under en tidsperiod om tjugo år efter det att avgränsningslinjen fastställts skall sålunda Sverige årligen medge Sovjetunionen en fångstkvot om 18000 ton fisk, varav 240 ton lax, i sin del av det tidigare omstridda området. Sovjetunionen skall under samma period årligen medge Sverige en fångstkvot av 6000 ton fisk, varav 80 ton lax, i sin del av detta område. Parterna uttalar vidare sin avsikt att efter tjugoårsperiodens utgång förhandla om framtida fångstkvo­ter.

Principöverenskommelsen förutsätter en uppföljning för fastställande av den exakta avgränsningen av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i Östersjön. Den ger, förutom de angivna procenttalen, endast vägledning för avgränsningen i så måtto att avgränsningslinjen skall förbinda det aktuella områdets nordli­gaste och sydligaste punkter och förhålla sig till områdets ytterkonturer på ett symmetriskt sätt.

Den förutsatta uppföljningen har genomförts vid två förhandlingsom­gångar i Moskva och en teknisk genomgång i Stockholm. Inför förhand­lingarna har synpunkter inhämtats från myndigheter, organisationer och andra intressenter som berörs av avgränsningen. Överläggningar med utri­kesnämnden har ägt rum vid två tillfällen.

Med utgångspunkt från den överenskomna procentfördelningen 75/25 har parterna i ett avtal den 18 april 1988 enats om en avgränsningslinje som anges med 17 koordinatpunkter från norr till söder. Med hänsyn till att området både i norr och söder ligger i anslutning till omtvistat område med tredje part som intressent har koordinatpunkterna fastställts så att de inte föregriper kommande uppgörelser med dessa parter. Eftersom de svenska och sovjetiska koordinatsystemen inte är helt överensstämmande har av­gränsningslinjen definierats i såväl svenskt som sovjetiskt koordinatsy­stem.

Principöverenskommelsen innehåller förutom anvisningar för avgräns­ningen ocksä ett avsnitt om det framtida fisket i det tidigare omstridda området. Det förutsätts sålunda, som tidigare redovisats, att vardera par­ten skall tilldela den andra parten fångstkvoter i sin del av området.

I en särskild överenskommelse den 18 april 1988 rörande fisket i det

tidigare omtvistade området i Östersjön har Sverige, som uppföljning av

6

principöverenskommelsen, förbundit sig att inom sin del av området under Prop. 1987/88: 175 tjugo år årligen avsätta en fiskekvot för sovjetiska fiskare i enlighet med principöverenskommelsen. Överenskommelsen innehåller ett motsvaran­de åtagande från Sovjetunionen till förmån för svenska fiskare. 1 överens­kommelsen bestäms de tvä områdena genom koordinatangivelser. Områ­desbestämningarna är en för fiskeändamål av praktiska skäl förenklad beskrivning av det tidigare omtvistade området (jämför fiskeavtalet arti­kel 1 sista stycket). Områdena har ritats ut på svenska resp. sovjetiska sjökort, vilka fogats vid överenskommelsen. I denna föreskrivs vidare att parterna genom överiäggningar skall genomföra dessa bestämmelser, häri inbegripet frågan om fördelning på fiskslag av överenskomna kvoter samt regleringsåtgärder rörande fisket.

I ett särskilt protokoll fogat till överenskommelserna har parterna avta­lat att avgränsningsöverenskommelsen såvitt avser fiskerijurisdiktionen samt fiskeavtalet skall tillämpas provisoriskt från och med den 16 maj 1988.

I fråga om fiskeöverenskommelsen vill jag särskilt framhålla att vi sedan lång tid tillbaka har ett bilateralt fiskeavtal med Sovjetunionen, liksom f. ö. med andra grannländer och med EG. Det svensk-sovjetiska avtalet från år 1977 (SÖ 1978:80) innebär rätt för svenska och sovjetiska fiskare att bedriva fiske i resp. länders fiskezoner. Överenskommelser om fiskekvo­ter enligt detta avtal brukar årligen träffas i december.

Den uppdelning av det tidigare omtvistade området som nu genomförts motsvarar inte det svenska utgångskravet om full utdelning enligt mitt­linjeprincipen med utgångspunkt från Gotland. Överenskommelsen inne­bär dock en lösning av den utdragna avgränsningstvisten som vi på svensk sida har anledning att vara tillfredsställda med. Det kan här vara skäl att nämna att den havsrättsliga utvecklingen under de senaste åren gått i en sådan riktning att mittlinjeprincipen jämfört med tidigare i någon mån försvagats, vilket givetvis påverkat den svenska förhandlingspositionen. Överenskommelsen får anses vara väl förankrad i gällande folkrätt.

Det finns flera skäl att välkomna den avgränsning av havsområdena mellan Sverige och Sovjetunionen som nu förverkligats. Genom överens­kommelsen har ett tvisteämne mellan de båda länderna bragts ur världen. Detta är i sig ägnat att positivt påverka de bilaterala förbindelserna. En definitiv och exakt avgränsning gentemot våra grannländer är ett väsentligt svenskt intresse. Genom överenskommelsen har ännu en viktig länk fogats till de överenskommelser som vi har att träffa med våra grannländer. Det slutliga målet, som är att få yttergränserna för den svenska kontinentalsoc­keln och den svenska fiskezonen fastställda i förhållande till alla våra grannländer, kommer nu allt närmare. Jag erinrar om att vi nu endast har två frågor kvar, nämligen avgränsningen gentemot Polen och avgränsning­en i ett återstående område gentemot Finland. Slutligen vill jag tillägga att överenskommelsen innebär ökade krav på den fisketillsyn som kustbevak­ningen utövar. Särskilt mot bakgrund av vad jag tidigare nämnt om den omfattning fisket fått under senare tid är det angeläget att kustbevakningen kan bedriva en effektiv övervakning i området. Regeringen bör i annat

sammanhang återkomma med förslag till ytteriigare resurser för kust-    Prop. 1987/88: 175 bevakningen och hur dessa skall finansieras.

4 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag

att regeringen föreslår riksdagen att

dels godkänna överenskommelsen den 18 april 1988 mellan Sveri­ge och Sovjetunionen om avgränsningen av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i Östersjön,

dels godkänna överenskommelsen den 18 april 1988 mellan Sveri­ge och Sovjetunionen om ömsesidiga relationer på fiskets område i det tidigare omtvistade området i Östersjön. Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

Bilagor

Prop. 1987/88: 175

överenskommelse

Prop. 1987/88:175

om principer för avgränsning av havsområdena i Östersjön mel-   iS  lan Konungariket Sverige och De Socialistiska Rådsrepublikemas Union

I syfte att ytterligare stärka de vänskapliga förbindelserna och samarbetet mellan Konungariket Sverige och De Socialistiska Rådsrepublikernas Union i enlighet med Förenta Nationernas stadga har parterna kommit överens om föl­jande.

Det mellan Sverige och Sovjetunionen omstridda området skall delas pä så­dant sätt att 75 procent av områdets yta tillfaller Sverige och 25 procent tillfal­ler Sovjetunionen. Avgränsningslinjen skall förbinda det omtvistade områdets nordligaste och sydligaste punkter och förhålla sig till områdets ytterkonturer på ett symmetriskt sätt.

Inom denna överenskommelses ram och under en tidsperiod om 20 år efter det att avgränsningslinjen fastställts skall Sverige årligen medge Sovjetunionen en fångstkvot om 18 000 ton, varav 240 ton lax, i sin del av det tidigare omstridda området. Sovjetunionen skall under samma tid ärligen medge Sveri­ge en fångstkvot om 6 

(XX) 

ton, varav 80 ton lax, i sin del av det tidigare omstridda området.

Parterna utgår från att fisket i det tidigare omstrida området inte skall vara till men för bestånden av levande tillgångar.

Efter tjugoårsperiodens utgång skall de båda parterna inleda förhandlingar om framtida fångstkvoter med beaktande av bestånden av levande tillgångar i området liksom Sveriges och Sovjetunionens traditionella fiske.

Vid förhandlingarna skall vardera parten på grundval av de nya kvoter, om vilka överenskommelse skall träffas och utan förfång för dess möjligheter att tilldela andra stater fångstkvoter, ge den andra parten tillgång på grundval av denna överenskommelse till den outnyttjade del av högsta tillåtna fångstmängd i sin del av det tidigare omstridda området som parten ifråga anser sig kunna avsätta för utländskt fiske.

På grundval av denna överenskommelse skall befullmäkligade företrädare för parterna i en nära framtid utarbeta ett eller flera avtal i syfte att genomföra dess bestämmelser.

Denna överenskommelse träder i kraft på dagen för undertecknandet.

Som skedde i Stockholm den 13 januari 1988, i två exemplar vart och ett på svenska och ryska språken, vilka båda texter äger samma vitsord.

För Konungariket Sverige

För De Socialistiska

Rådsrepublikernas Union

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ryskjkov

10

CorjiaujCHHe

Prop. 1987/88:175

o npHHiinnax pasrpaHMHCHMH

mopckhx npocxpaHCXB b

Bilaga 1

EaJiTMiicKOivi Mope Me}K.qy KopojieBCTBOM IIlBeuMM h Cok)3om

COBeTCKHX CoUHajIHCTHHeCKMX PecnyöJiHK

B uejiJix aajibHeHuiero yKpeiuieHHH flpyjKecTBCHHbix oTHomeHHti

h corpy-jiHHHecTBa Mea b cooTsexcTBHH C YcTaBOM OpraHHsauHH OöteaHHeH-Hbix HauHÖ CxopoHbi floroBopnjiHCb o cneayiomeM.

CnopHbiH pafloH MeKny UlBeuHeH h CCCP paarpaHHHHBaexca TaKHM o6pa30M, qxo k UlBeuHH otxojiht 75 npoueuTOB nnoinanH axoro pafioHa, a k CCCP 25 npoueHxoB nnomaiiH 3xoro paftona.

JIhhhh pasrpaHHHeHHSi 5yflex coenHHaxb KpaflHKJK) ceeepHyio h KpaiiHioio toKuyio tohkh cnopuoro paitoha H npoxoflHXb CHMMexpHHHo BHemneii KOH(t)HrypauHH pafiona.

B paMKax Hacxojiiuero CorjiameHHfl b xeweMHe 20-jiexHero nepnoaa nocne xoro, KaK öyztex onpeaejieHa

jihhhh pasrpaHHteHHfl, UlBeuHH o5H3yexcH e»eroiiHO Bbifle/iHTi> CCCP b ee tacrn öbiBiuero cnopHoro pafioHa KBoxy Bbi.noBa B o5teMe 18 

(XX) 

tohh 

pbi6bi, BKjitoiaH 240 tohh jiococa. CCCP b xeneHHe xoro we nepnoaa BpeMenn oÖHsyexca OKeroaHO Bbiaenaxb LUbcuhu B ero 4acxH öbiBiiiero cnopnoro paftoHa Ksoxy BbiJiOBa b

oöieivie 6(XX) xohh pbi6bi, BKJiioHasi 80 XOHH .nococH.

CxopOHbl   HCXOflHX   H3   XOrO,   1X0   pblÖOJlOBHblH   HpOMblCeH   B   6blBtlieM

cnopHOM paflone ne öyaex uaHOCHXb ymep6a cocxojihhk) »HBbix pecypcoB.

Oo HcxeneHHH 20-JiexHero nepHoaa CxopoHbi Bcxynnx b neperoBopbi o pasMcpax KBOx Bbijioaa na 6yflymee, yHHXbiBa» cocxoHHHe »HSbix pecypcoB pafiona, a xaKjKe xpajiHUHOHHoe pbiöonoBcxBO

UIbcuhh h CCCP. Ha neperoBopax KaÄaaa Cxopona, na ochobc non.ne>KaLttHx cor.nacoBaHHio hob- bix KBOT H 5e3 yiuepöa ana ee bo3mo>khocxh BbinejiHXb KBOXbi ztpyrnM rocy-flapcxBaM, o6H3yexcH npeaocxaB.n5ixb ztpyrofi Cxopone aocxyn na ochobc Hacxoflniero Cor.nameHHa

k HeHcno.ub3yeMOMy ocxaxxy oömero aonycTiiM-oro yjiosa b CBoeii lacxH öbisiuero cnopnoro paflona, Koxopbifl flaHuaH CxopoHa C04xex B03M0)KHbiM Bbiflennxb

hjiji HHOCxpanHoro npoMbicjia.

Ha ocHOBe nacxoHmero CorjiamennH ynojiHOMOtCHHbie npencxaBHTejiH CxopoH Bbipa6oxaK)x b 6jiH>KaHmee BpeMJi ouho hjih HecKoni>KO corjiameHHH B uensix ocymecxBJieHHsi ero noJio>KeHHH.

HacxoHtuee CorTiauieHHe Bcxynaex b cmiy b aeub ero nozinHcaHHH.

CoBcpmeHo b CxoKrojibMC 13 HHBapsi 1988 roaa b nsyx 3K3eMnjiapax, Ka>KflbiH Ha mBeacKOM h pyccKOM asbiKax, npHieM o5a xeKcxa hmciox oatiHaKOByjo cn.r7y.

3a KopojiCBcxBO

3a C0103 Cobcxckhx

UlBeuHH

CouHajiHCXHitecKHx PecnyöjiHK

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ryzjkov

11

Prop. 1987/88:175 Bilaga 2

Överenskommelse

mellan Konungariket Sveriges regering och De Socialistiska Rådsrepublikemas Unions regering om avgränsning av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekono­miska zonen i Östersjön

Konungariket Sveriges regering och De Socia­listiska Rådsrepublikernas Unions regering har,

på grundval av överenskommelsen om princi­per för avgränsning av havsområdena i Öster­sjön mellan Konungariket Sverige och De So­cialistiska Rådsrepublikernas Union av den 13 januari 1988,

överenskommit om följande:

CorjiamcHHe

viejKoy ripaBHTejibCTBoivi KopojieBCTBa

IIlBeuMH M npaBMTejibCTBOM Coiosa

CoBeXCKMX

CoUMaJlHCTHMeCKHX

PecnyöjiMK o pasrpaHHHeHHH kohtmh- CHTajibHoro      iiiejib(|)a,      a      xaicjK

lllBe.aCKOH       pblÖClOBHOM       30HbI       H COBeXCKOM     3KOHOMHHeCKOH     30Hbl     B

EaJixMMCKOivi Mope

ripasHxeibCTBO KopojiCBcxBa UIbcuhh h npaBHxejibcxBO Coio3a Cobcxckkx CouHanHCXHHecKHX PecnyönHK,

ocHOBbiBajiCb Ha CornaiueHHH o npHHunnax pasrpaHHweHHJi Mopciotx npocxpancxB b BajixHHCKOM   Mope   Me>KXty   KopojiescxBOM

UlBeUHH

H

C0K)3a

COBeXCKHX

CouHajiHCXHnecKnx PecnyöjiHK ox 13 siHBapa 1988 rofla, cor.nacHJiHCb o cjienytomeM:

Artikel 1

Avgränsningslinjen mellan de områden av kontinentalsockeln, över vilka Sverige respekti­ve Sovjetunionen utövar suveräna rättigheter i fråga om utforskning och utvinning av naturtill­gångarna, samt mellan Sveriges fiskezon och Sovjetunionens ekonomiska zon utgörs av de räta linjer (loxodromer) som förenar punkter med de geografiska koordinater som anges i ar­tikel 2.

Avgränsningslinjen är beräknad dels i det nu gällande svenska koordinatsystemet (RT 38), tillämpat i de svenska sjökorten nr 7 och 8, tryckår 1988, dels enligt det sovjetiska koordi­natsystemet, tillämpat i det sovjetiska sjökortet nr 1150, tryckår 1987. Nämnda sjökort bifogas denna överenskommelse och utgör en integre­rad del av denna.

Cxaxbfl 1

JIhhhh 

pa3rpaHH4eHH5i MOKZty pafloHaivin KOHXHHeHxajibHoro uienha, rat LUbcuh» h CoBexcKHH Coto3 cooxBexcTBCHHO ocy-mecxB/iHKDT cysepeHHbie npasa b oxHouieHHH Hx pasBCflKH H pa3pa5oxKM Hx npHponHbix pecypcoB,    H   MeJKay   pbiöojiobhoh   sohoh

UlBeUHH H SKOHOMHHeCKOH 30H0fi COBeXCKOrO

CoK)3a npoxoflMX no npHMbiM jihhhhm (jiOKconpoMHaM), coeaHHHiomHM xohkh c re-orpacjjHHecKHMH KOopflHHaxaMH, yKasaHHbiMH B Cxaxbe 2.

JIhhhh 

pasrpaHHHeHHH paccnnxana, c oahoh CXOpOHbl, B COOXBeXCXBHH C fleHcxBytoiuefl B

Hacxoamee speMH uiBeacKoft chcxcmoh KoopflHHax (RT 38), npHMenenHOH na mBencK- hx MopcKHx Kapxax N°N° 7 h 8, HSflauHJi 1988 rozta, a c npyroft cxopoubi, b cooxbcxcxbhh

c coBCxcKOH chcxcmoh KOOpflHHaX, npHMeHCH-HOH na coBexcKOH MopcKoö Kapxe Ne 1150, H3naHHa 1987 roaa. VnoiviaHyxbie Bbime MopcKHe Kapxbi npHjiaratoxca k Hacxoameiny CoraameHHK) h asnaioxcH ero HeoxieMjieMoit tacxbto.

12

Artikel 2

De i artikel I nämnda koordinaterna är föl­jande:

Koordii

täter enligt svenskt system

punkt

A   1

58°46,836'

N

20=28,672'

E

A   2

58°29,000'

N

20=26,590'

E

A   3

58°12,000'

N

20=22,502'

E

A   4

57=54,691'

N

20=24,920'

E

A   5

57°44,000'

N

20=14,139'

E

A   6

57=33,800'

N

20=03,965'

E

A   7

57°26,717'

N

20=02,160'

E

A   8

57°14,192'

N

19=53,565'

E

A   9

56°58,000'

N

19=40,270'

E

A 10

56°45,000'

N

19=31,720'

E

A 11

56°35,000'

N

19=25,070'

E

A 12

56°27,000'

N

19=21,070'

E

A 13

56°15,000'

N

19=13,565'

E

A 14

56°02,433'

N

19=05,669'

E

A 15

55°58,863'

N

19=04,876'

E

A 16

55°57,300'

N

19=04,049'

E

A 17

55°53,482'

N

18=56,777'

E

Koordinater enligt se

}vjetiskt system

punkt

A   1

58°46,836'

N

20=28,582'

E

A   2

58°29,000'

N

20=26,500'

E

A   3

58°12,000'

N

20=22,412'

E

A   4

57=54,691'

N

20=24,830'

E

A   5

57=44,000'

N

20=14,049'

E

A   6

57=33,800'

N

20=03,875'

E

A   7

57=26,717'

N

20=02,070'

E

A   8

57=14,192'

N

19=53,475'

E

A   9

56=58,000'

N

19=40,200'

E

A 10

56=45,000'

N

19=31,650'

E

A 11

56=35,000'

N

19=25,000'

E

A 12

56=27,000'

N

19=21,000'

E

A 13

56=15,000'

N

19=13,500'

E

A 14

56=02,433'

N

19=05,604'

E

A 15

55=58,863'

N

19=04,811'

E

A 16

55=57,300'

N

19=03,984'

E

A 17

55=53,482'

N

18=56,717'

E

Prop. 1987/88:175

Bilaga 2

Cxaxbfl 2

VnoMJiHyxbie   b

Cxaxbe

1     KOOPflHHaXbl

HBjiHioxcH cjieztyioumMH:

KoopduHambt e lueedcKou cucmeMe

X04KH

A   1

58=46,836'

cm.

20=28,672'

B.fl.

A   2

58=29,000'

cm.

20=26,590'

B.fl.

A   3

58=12,000'

cm.

20=22,502'

B.fl.

A   4

57=54,691'

cm.

20=24,920'

B.fl.

A   5

57=44,000'

cm.

20=14,139'

B.fl.

A   6

57=33,800'

cm.

20=03,965'

B.fl.

A   7

57=26,717

c.ui.

20=02,160'

B.fl.

A   8

57=14,192'

cm.

19=53,565'

B.fl.

A   9

56=58,000'

cm.

19=40,270'

B.fl.

A 10

56=45,000'

cm.

19=31,720'

B.fl.

A 11

56=35,000'

cm.

19=25,070'

B.fl.

A 12

56=27,000'

cm.

19=21,070'

B.fl.

A 13

56=15,000'

cm.

19=13,565'

B.fl.

A 14

56=02,433'

cm.

19=05,669'

B.fl.

A 15

55=58,863'

cm.

19=04,876'

B.fl.

A 16

55=57,300'

cm.

19=04,049'

B.fl.

A 17

55=53,482'

cm.

18=56,777'

B.fl.

KoopduHambi e coeemcKoU cucmeMe

XOHICH

A   1

58=46,836'

c.m.

20=28,582'

'B.fl.

A   2

58=29,000'

' c.m.

20=26,500

'B.fl.

A   3

58=12,000'

c.m.

20=22,412

B.fl.

A   4

57=54,691'

c.m.

20=24,830'

'B.fl.

A   5

57=44,000'

c.m.

20=14,049'

'B.fl.

A   6

57=33,800'

' c.m.

20=03,875

B.fl.

A   7

57=26,717'

c.m.

20=02,070'

'B.fl.

A   8

57=14,192'

c.m.

19=53,475'

'B.fl.

A   9

56=58,000'

cm.

19=40,200'

B.fl.

A 10

56=45,000'

c.m.

19=31,650'

B.fl.

A 11

56=35,000

c.m.

19=25,000'

 B.fl.

A 12

56=27,000'

c.m.

19=21,000'

B.fl.

A 13

56=15,000'

c.m.

19=13,500'

 B.fl.

A 14

56=02,433'

c.m.

19=05,604'

 B.fl.

A 15

55=58,863'

c.m.

19=04,811'

' B.fl.

A 16

55=57,300'

c.m.

19=03,984'

B.fl.

A 17

55=53,482'

cm.

18=56,717'

' B.fl.

13

Prop. 1987/88:175 Bilaga 2

Båda koordinatsystemen har lika giltighet. Från punkten A 1 i norr samt från punkten A 17 i söder skall avgränsningslinjen fortsätta till punkter som överenskommes med berörd tredje stat.

05e CHCxcMbi KOopflHHax HMetox oflnnaKO-ByK) CHfly. Ox X04KH A 1 Ha cesepe h ox xohkh A 17 Ha tore ahhhsi pasrpaHHMeHHH Gyaex npoflOflJKena flo xokck, Koxopbie öyflyx corflacoBaHbi c 3aHHxepecoBaHHbiMH xpexbHMH cxpaHaMH.

Artikel 3

Denna överenskommelse har ingåtts på grundval av överenskommelsen om principer för avgränsning av havsområdena i Östersjön mellan Konungariket Sverige och De Socialistis­ka Rådsrepublikernas Union av den 13 januari 1988 och skall godkännas enligt vardera partens lagstiftning.

Denna överenskommelse skall träda i kraft den dag då det genom noteväxling konstateras att sådant godkännande ägt rum.

Upprättat i Moskva den 18 april 1988 i två exemplar på svenska och ryska språken, varvid båda texterna äger lika giltighet.

Cxaxbfl 3

Hacxoamee CorjiamcHHe saKjiroieno na ocHOBC CorflameHHfl o npHHUHnax pasrpannM-eHHH MopcKHx npocxpaHCTB B Beltixhhckom Mope    MCÄfly    KopoflCBcxBOM    UlBeuHH    h

CotO30M

COBeXCKHX

CoUHariHCXHHeCKHX

Pecny6flHK ox 13 HHBapa 1988 rofla h noflflCÄHx yxBepjKflCHHio b cooxbcxcxbhh c 3aK0H0flaxenbcxB0M KasKflOH h3 CxopoH.

Hacxoamee Cor/iamenHe Bcxynnx b CHjty b flCHb oÖMCHa HoxaMH, H3BematoLUHMH o ero yxBep>KfleHHH.

CoBepmcHo b Mockbc 18 anpefla 1988 roaa b flByx 3K3eMnflapax, KaJKflbifl Ha mBCflCKOM

h pyccKOM a3biKax, hphhcm o5a xeKcxa hmciox

OflHHaKOByHD CHJiy.

För Konungariket Sveriges regering Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

3a ripaBHxejibcxBo

KopOflCBCXBa UlBeUHH

Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

För De Socialistiska Rådsrepublikernas Unions regering

Sjevardnadze

3a npaBHxeflbcxBO CoK)3a CosexcKHx CouHajiHcxHtecicHx Pecny6flHK

Sjevardnadze

14

Prop. 1987/88:175 Bilaga 3

Överenskommelse

mellan Konungariket Sveriges regering och De Socialistiska Rådsrepublikemas Unions regering om ömsesidiga relatio­ner på fiskets område i det tidigare omtvistade området i Östersjön

Konungariket Sveriges regering och De Socia­listiska Rådsrepublikernas Unions regering har,

på grundval av överenskommelsen om princi­per för avgränsning av havsområdena i Öster­sjön mellan Konungariket Sverige och De So­cialistiska Rådsrepublikernas Union av den 13 januari 1988,

överenskommit om följande:

CorjiameHHe

MCMcoy npaBHxejibcxBOM KopojieacxBa

IllBeilHM  H npaBHxejibcxBOM Coio3a

COBeXCKMX

CoUHajlHCXHHeCKMX

PecnyöJiHK o B3aHMHbix oxHOUieHivix

b oöJiacxH pbiöojiOBCXBa b öbiBuieivi cnopHOM paiioHe EaJixHHCKoro Mopti

npaBHxeflbcxBO KopojieBCTsa UlBeuHH h ripaBHxeflbcxBO Cotosa Cobcxckhx CouHaflHCTHwecKHx PecnyöflHK,

ocHOBbiBaacb na CorflamcHHH o npHHunnax pa3rpaHHieHHa MopcKHX npocxpancxB b BanxHHCKOM   Mope   MOKay   KopojieBcxBOM

UlBeUHH

H

C0K)30M

COBeXCKHX

CouHajTHcxHHecKHx PecnyöJiHK ox 13 ansapa 1988 rofla, corflacHjiHCb o cfleaytomeM:

Artikel 1

I ett område av Sovjetunionens ekonomiska zon som begränsas av räta linjer (loxodromer) som förbinder punkter med nedan angivna geo­grafiska koordinater enligt det nu gällande svenska koordinatsystemet (RT 38), tillämpat i de svenska sjökorten nr 7 och 8, tryckår 1988, samt nedan angivna geografiska koordinater enligt det sovjetiska koordinatsystemet, tilläm­pat i det sovjetiska sjökortet nr 1150, tryckår 1987, förbinder sig Sovjetunionen att under tju­go år årligen avsätta en fiskekvot om 6 (XX) ton fisk, varav 80 ton lax, för svenska fiskefartyg.

Cxaxbfl 1

B paflone sKOHOMHwecKofl 30Hbi CoBCxcKoro

COH33a, OrpaUHICHHOM npaMblMH JlHHHaMH (jIOKCOflpOMHaMH),    COeflHHaK)mHMH    X04KH    C

yKasaHHbiMH       hhäc        reorpatJiHqecKHMH

KOOPflHHaXaMH

B

COOXBCXCXBHH

C

fleflcxBytoiueö

b Hacxoamee BpeMa uiBeflcKoH

CHCXCMOH  KOOPflHHaX (RT  38),   npHMCHenHOH

Ha mseflCKHx

mopckhx Kapxax JVaJVa 7 h 8, HSflaHHa 1988 rofla, a xaK>Ke c HHÄeyKasan-HbiMH   reorpa(j)HqecKHMH   KoopflunaxaMH   b

COOXBeXCTBHH

C

COBeXCKOH

CHCXeMOH

KoopflHHax, npHMencHHOfl na cobcxckoh MopcKOH Kapxe Ns 1150, H3flaHHa 1987 rofla, CoBexcKHH Coio3 oöasyexcfl b xeHCHHC 20 Jiex npeflocxaBflaxb e>KeroflHO KBOxy BbinoBa b 6000 XOHH pbi6bi, BKflKDtaa 80 xohh flococa fljia mBeflCKHx pbi6oflOBHbix cyflOB.

Koordinater enligt svenskt system

punkt

A   1

58=46,836'

N

20=28,672'

E

A   2

58=29,000'

N

20=26,590'

E

A   3

58=12,000'

N

20=22,502'

E

A   4

57=54,691'

N

20=24,920'

E

A   5

57=44,000'

N

20=14,139'

E

A   6

57=33,800'

N

20=03,965'

E

A   7

57=26,717'

N

20=02,160'

E

KoopduHombi 6 lueedcKoä

cucmeMe

T04KM

A   1       58=46,836'

c.m.

20=28,672'

B.fl.

A   2       58=29,000'

c.m.

20=26,590'

B.fl.

A   3       58=12,000'

c.m.

20=22,502'

B.fl.

A   4       57=54,691'

c.m.

20=24,920'

B.fl.

A   5       57=44,000'

c.m.

20=14,139'

B.fl.

A   6       57=33,800'

c.m.

20=03,965'

B.fl.

A   7       57=26,717'

c.m.

20=02,160'

B.fl.

15

Prop. 1987/88:175

Bilaga 3

A   8

57=14,192'

N

19=53,565'

E

A   8

57=14,192'

c.m.

19=53,565'B.fl.

A   9

56=58,000'

N

19=40,270'

E

A   9

56=58,000'

c.m.

19=40,270'B.fl.

A 10

56=45,000'

N

19=31,720'

E

A 10

56=45,000'

c.m.

19=31,720'B.fl".

A 11

,56=35,000'

N

19=25,070'

E

A 11

56=35,000'

c.m.

19=25,070'B.fl.

A 12

56=27,000'

N

19=21,070'

E

A 12

56=27,000'

c.m.

19=21,070' B.fl.

A 13

56=15,000'

N

19=13,565'

E

A 13

56=15,000'

c.m.

19=13,565'B.fl.

A 14

56=02,433'

N

19=05,669'

E

A 14

56=02,433'

c.m.

19=05,669' B.fl.

A 15

55=58,863'

N

19=04,876'

E

A 15

55=58,863'

c.m.

19=04,876'B.fl.

A 16

55=57,300'

N

19=04,049'

E

A 16

55=57,300'

c.m.

19=04,049' B.fl.

A 17

55=53,482'

N

18=56,777'

E

A 17

55=53,482'

c.m.

18=56,777' B.fl.

11

55=53,361'

N

18=56,943'

E

11

55=53,361'

c.m.

18=56,943'B.fl.

12

55=57,300'

N

19=07,273'

E

12

55=57,300'

c.m.

19=07,273' B.fl.

13

56=17,000'

N

19=24,065'

E

13

56=17,000'

c.m.

19=24,065' B.fl.

14

56=37,000'

N

19=36,869'

E

14

56=37,000'

c.m.

19=36,869' B.fl.

15

56=57,000'

N

19=51,070'

E

15

56=57,000'

c.m.

19=51,070' B.fl.

16

57=17,000'

N

20=11,090'

E

16

57 = 17,000'

c.m.

20=11,090' B.fl.

17

57=27,000'

N

20=13,090'

E

17

57=27,000'

c.m.

20=13,090' B.fl.

18

57=48,000'

N

20=33,336'

E

18

57=48,000'

cm.

20=33,336' B.fl.

19

58=00,000'

N

20=39,090'

E

19

58=00,000'

c.m.

20=39,090' B.fl.

20

58=13,000'

N

20=32,090'

E

20

58=13,000'

c.m.

20=32,090' B.fl.

21

58=29,000'

N

20=33,090'

E

21

58=29,000'

c.m.

20=33,090' B.fl.

22

58=46,514'

N

20=29,982'

E

22

58=46,514'

c.m.

20=29,982' B.fl.

A   1

58=46,836'

N

20=28,672'

E

A   1

58=46,836'

c.m.

20=28,672' B.fl.

Koordinater enligt sovjetiskt system

KoopduHamti e coeemcKou cucmeMe

punkt

X04KH

A   1

58=46,836'

N

20=28,582'

E

A   1

58=46,836'

c.m.

20=28,582'B.fl.

A   2

58=29,000'

N

20=26,500'

E

A   2

58=29,000'

c.m.

20=26,500'B.fl.

A   3

58 = 12,000'

N

20=22,412'

E

A   3

58=12,000'

c.m.

20=22,412'B.fl.

A   4

57=54,691 '

N

20=24,830'

E

A   4

57=54,691'

cm.

20=24,830'B.fl.

A   5

57=44,000'

N

20=14,049'

E

A   5

57=44,000'

c.m.

20=14,049'B.fl.

A   6

57=33,800'

N

20=03,875'

E

A   6

57=33,800'

c.m.

20=03,875' B.fl.

A   7

57=26,717'

N

20=02,070'

E

A   7

57=26,717'

c.m.

20=02,070'B.fl.

A   8

57=14,192'

N

19=53,475'

E

A   8

57=14,192'

c.m.

19=53,475'B.fl.

A   9

56=58,000

N

19=40,200

E

A   9

56=58,000'

c.m.

19=40,200'B.fl.

A 10

56=45,000'

N

19=31,650

E

A 10

56=45,000'

c.m.

19=31,650'B.fl.

A II

56=35,000'

N

19=25,000

E

A 11

56=35,000'

c.m.

19=25,000'B.fl.

A 12

56=27,000'

N

19=21,000'

E

A 12

56=27,000'

c.m.

19=21,000'B.fl.

A 13

56=15,000'

N

19=13,500'

E

A 13

56=15,000'

c.m.

19=13,500'B.fl.

A 14

56=02,433'

N

19=05,604'

E

A 14

56=02,433'

c.m.

19=05,604'B.fl.

A 15

55=58,863'

N

19=04,811'

E

A 15

55=58,863'

c.m.

19=04,811'B.fl.

A 16

55=57,300

N

19=03,984

E

A 16

55=57,300'

c.m.

19=03,984'B.fl.

A 17

55=53,482

N

18=56,717

E

A 17

55=53,482'

c.m.

18=56,717'B.fl.

11

55=53,361

N

18=56,888

E

11

55=53,361'

c.m.

18=56,888'B.fl.

12

55=57,300'

N

19=07,208'

E

12

55=57,300'

c.m.

19=07,208'B.fl.

13

56=17,000'

N

19=24,000'

E

13

56=17,000'

c.m.

19=24,000'B.fl.

14

56=37,000'

N

19=36,799'

E

14

56=37,000'

c.m.

19=36,799'B.fl.

15

56=57,000

N

19=51,000

E

15

56=57,000

c.m.

19=51,000'B.fl.

16

Prop. 1987/88:175

Bilaga 3

16

57=17,000'

N

20=11,000'

E

16

57=17,000'

c.m.

20=11,000'B.fl.

17

57=27,000'

N

20=13,000'

E

17

57=27,000'

c.m.

20=13,000'B.fl.

18

57=48,000'

N

20=33,246'

E

18

57=48,000'

c.m.

20=33,246'B.fl.

19

58=00,000'

N

20=39,000'

E

19

58=00,000'

c.m.

20=39,000'B.fl.

20

58=13,000'

N

20=32,000'

E

20

58=13,000'

c.m.

20=32,000'B.fl.

21

58=29,000'

N

20=33,000'

E

21

58=29,000'

c.m.

20=33,000'B.fl.

22

58=46,514'

N

20=29,892'

E

22

58=46,514'

c.m.

20=29,892'B.fl.

1

58=46,836'

N

20=28,582'

E

A   1

58=46,836'

c.m.

20=28,582'B.fl.

I ett område av Sveriges fiskezon som begrän­sas av räta linjer (loxodromer) som förbinder punkter med nedan angivna geografiska koordi­nater enligt det nu gällande svenska koordinat­systemet (RT 38), tillämpat i de svenska sjökor­ten nr 7 och 8, tryckår 1988, samt nedan angiv­na geografiska koordinater enligt det sovjetiska koordinatsystemet, tillämpat i det sovjetiska sjökortet nr 1150, tryckår 1987, förbinder sig Sverige att under tjugo år årligen avsätta en fiskekvot om 18 

(XX) 

ton fisk, varav 240 ton lax, för sovjetiska fiskefartyg.

Koordinater enligt svenskt system

punkt

A   1

58=46,836'

N

20=28,672'

E

1

58=47,680'

N

20=25,264'

E

2

58=42,000'

N

20=16,985'

E

3

58=17,000'

N

19=55,263'

E

4

58=01,305'

N

19=44,307'

E

B paflone pbiöoflOBHofl 30Hbi UlBeuHH, orp-

aHHHCHHOM

npaMblMH

flHHHHMH

(flOKCOflpOMHaMH),   COeflHHatOlIlUMH   XOHKH   C

yKa3aHHbiMH       nnsKe       reorpa4)HHecKHMH

KOOpflHHaXaMH

B

COOXBCXCXBHH

C

flCflcxByiomefl b nacxoamee BpcMa tuBeflCKOfl

CHCXCMOH  KOOPflHUaX  (RT  38),   npHMCHCHHOfl

Ha mBeflCKHx

mopckhx Kapxax JVeNa 7 h 8, H3flaHHa 1988 rofla, a xaKÄC c HHa b

COOXBCXCXBHH

C

COBCXCKOfl

CHCXCMOH

KOOpflHHax,      npHMCHCHHOH      Ha      COBCXCKOfl

MopcKOH Kapxe JVs 1150, HSflaHHH 1987 rofla, UlBeitHa o5a3yexca b xchchhc 20 flcx npcflocxaBflaxb OKcrofluo KBOxy BbinoBa b 18000 XOHH pbi6bi, BKfliOHaa 240 xohh aococh

flna COBCXCKHX pblÖOJIOBHblX CyflOB.

KoopduHambi e lueedcKOu cucmeMe

XOHKH

1

58=46,836'

c.m.

20=28,672'

B.fl.

1

58=47,680'

c.m.

18=25,264'

B.fl.

2

58=42,000'

c.m.

19=16,985'

B.fl.

3

58=17,000'

c.m.

19=55,263'

B.fl.

4

58=01,305'

c.m.

19=44,307'

B.fl.

Från punkt 4 fortsätter begränsningslinjen längs gränsen för Sveriges territorialvatten till punkt 5.

Ox XOHKH 4 flHHHa, orpaHHHHBaiomaa paftoH, npoxoflHX Bflonb rpaHHUbi

XeppHXOpHajlbHblX

BOA UlBCttHH flO XOHKH 5.

5

57=14,210'

N

19=10,852'

E

5

57=14,210'

c.m.

19=10,852'

B.fl.

6

56=50,000'

N

19=01,055'

E

6

56=50,000'

c.m.

19=01,055'

B.fl.

7

56=30,000'

N

18=52 269'

E

7

56=30,000'

c.m.

18=52 269'

B.fl.

8

56=03,896'

N

18=45,403'

E

8

56=03,896'

c.m.

18=45,403'

B.fl.

9

55=58,863'

N

18=53,977'

E

9

55=58,863'

c.m.

18=53,977'

B.fl.

10

55=53,788'

N

18=55,232'

E

10

55=53,788'

c.m.

18=55,232'

B.fl,

A 17

55=53,482'

N

18=56,777'

E

A 17

55=53,482'

c.m.

18=56,777'

B.fl,

A 16

55=57,300'

N

19=04,049'

E

A 16

55=57,300'

c.m.

19=04,049'

B.fl.

A 15

55=58,863'

N

19=04,876'

E

A 15

55=58,863'

c.m.

19=04,876'

B.fl,

17

Prop. 1987/88:175

Bilaga 3

A 14

56=02 433' N

19=05,669'

E

A 14

56=02 433'

c.m.

19=05,669'

B.fl.

A 13

56=15,000' N

19=13,565'

E

A 13

56=15,000'

c.m.

19=13,565'

B.fl.

A 12

56=27,000' N

19=21,070'

E

A 12

56=27,000'

c.m.

19=21,070'

B.fl.

A 11

56=35,000' N

19=25,070'

E

A 11

56=35,000'

c.m.

19=25,070'

B.fl.

A 10

56=45,000' N

19=31,720'

E

A 10

56=45,000'

c.m.

19=31,720'

B.fl.

A   9

56=58,000' N

19=40,270'

E

A   9

56=58,000'

c.m.

19=40,270'

B.fl.

A   8

57=14,192' N

19=53,565'

E

A   8

57=14,192'

c.m.

19=53,565'

B.fl.

A   7

57=26,717' N

20=02,160'

E

A   7

57=26,717'

c.m.

20=02,160'

B.fl.

A   6

57=33,800' N

20=03,965'

E

A   6

57=33,800'

c.m.

20=03,965'

B.fl.

A   5

57=44,000' N

20=14,139'

E

A   5

57=44,000'

c.m.

20=14,139'

B.fl.

A   4

57=54,691' N

20=24,920'

E

A   4

57=54,691'

c.m.

20=24,920'

B.fl.

A   3

58=12,000' N

20=22,502'

E

A   3

58=12,000'

c.m.

20=22,502'

B.fl.

A   2

58=29,000' N

20=26,590'

E

A   2

58=29,000'

c.m.

20=26,590'

B.fl.

A   1

58=46,836' N

20=28,672'

E

A   1

58=46,836'

c.m.

20=28,672'

B.fl.

Koordinater enligt sovjetiskt system

KoopduHambi e coeemcKou cucmeMe

punkt

XOHKH

A   1

58=46,836' N

20=28,582'

E

A   1

58=46,836'

c.m.

20=28,582'

B.fl.

1

58=47,680' N

20=25,174'

E

1

58=47,680'

c.m.

18=25,174'

B.fl.

2

58=42,000' N

20=16,920'

E

2

58=42,000'

c.m.

19=16,920'

B.fl.

3

58=17,000' N

19=55,198'

E

3

58=17,000'

c.m.

19=55,198'

B.fl.

4

58=01,305' N

19=44,242'

E

4

58=01,305'

c.m.

19=44,242'

B.fl.

Från punkt 4 fortsätter begränsningslinjen längs gränsen för Sveriges territorialvatten till punkt 5.

Ox XOHKH 4 flHHHa, orpaHHHHBaiomaa pafloH, npoxoflHX BflOflb rpanHUbi xeppHxopnaflbHbix BOfl UlBCitHH ao xohkh 5.

5

57=14,210'

N

19=10,797'

E

6

56=50,000'

N

19=01,000'

E

7

56=30,000'

N

18=52,214'

E

8

56=03,896'

N

18=45,348'

E

9

55=58,863'

N

18=53,922'

E

10

55=53,788'

N

18=55,177'

E

A 17

55=53,482'

N

18=56,717'

E

A 16

55=57,300'

N

19=03,984'

E

A 15

55=58,863'

N

19=04,811'

E

A 14

56=02,433'

N

19=05,604'

E

A 13

56=15,000'

N

19=13,500'

E

A 12

56=27,000'

N

19=21,000'

E

A 11

56=35,000'

N

19=25,000'

E

A 10

56=45,000'

N

19=31,650'

E

A   9

56=58,000'

N

19=40,200'

E

A   8

57=14,192'

N

19=53,475'

E

A   7

57=26,717'

N

20=02,070'

E

A   6

57=33,800'

N

20=03,875'

E

A   5

57=44,000'

N

20=14,049'

E

A   4

57=54,691 '

N

20=24,830'

E

A   3

58=12,000'

N

20=22,412'

E

5

57=14,210'

c.m.

19=10,797

B.fl

6

56=50,000'

c.m.

19=01,000

B.fl

7

56=30,000'

c.m.

18=52,214

B.fl

8

56=03,896'

c.m.

18=45,348

B.fl

9

55=58,863'

c.m.

18=53,922

B.fl

10

55=53,788'

c.m.

18=55,177

B.fl

A 17

55=53,482'

c.m.

18=56,717

B.fl

A 16

55=57,300'

c.m.

19=03,984

B.A

A 15

55=58,863'

c.m.

19=04,811

B.A

A 14

56=02,433'

c.m.

19=05,604

B.A

A 13

56=15,000

c.m.

19=13,500

B.A

A 12

56=27,000'

c.m.

19=21,000

B.A

A 11

56=35,000'

c.m.

19=25,000

B.A

A 10

56=45,000'

c.m.

19=31,650

B.A

A   9

56=58,000'

c.m.

19=40,200

B.A

A   8

57=14,192'

c.m.

19=53,475

B.A

A   7

57=26,717'

c.m.

20=02,070

B.A

A   6

57=33,800'

c.m.

20=03,875

B.A

A   5

57=44,000'

c.m.

20=14,049

B.A

A   4

57=54,691 '

c.m.

20=24,830

' B.fl

A   3

58=12,000'

c.m.

20=22,412

' B.fl

18

Prop. 1987/88:175 Bilaga 3

A   2       58=29,000' N A   1        58=46,836'N

20=26,500' E 20=28,582' E

A   2       58=29,000' cm. A   1        58=46,836'cm.

20=26,500'B.fl. 20=28,582'B.fl.

Nämnda svenska sjökort nr 7 och 8, tryckår 1988, och sovjetiska sjökort nr 1150, tryckår 1987, bifogas denna överenskommelse och ut­gör en integrerad del av denna.

Parterna är överens om att de i denna artikel återgivna områdesbestämningarna är en förenk­lad beskrivning av det område som omfattas av den nämnda principöverenskommelsen.

ynoM5iHyxbie Bbime mBCflCKne Mopcwte Kapxbi N2JV9 7 H 8, H3flaHHa 1988 rofla, h coBCxcKaa MopcKaa Kapxa N° 1150, H3flaHHa 1987 rofla, npHAaraioxca k nacxoamcMy CorA-amcHHio H aBAaioxca ero HCoxiCMACMOfl nacxbto.

CxopoHbi corflacHAHCb o xoM, Hxo yKa3aH-Hoe B nacxoamefl cxaxbe onpeflCACHHC pafloHOB npcflcxaBAaex coöofl ynpomcHHoe onHcaHHC paflona, noflnaaatomero nofl Bbim-eyKasaHHoe CornamcHHe o npHHitHnax.

Artikel 2

Frågor rörande genomförandet av bestäm­melserna i denna överenskommelse, inbegripet frågan om fördelning på fiskslag av överens­komna kvoter samt regleringsåtgärder rörande fisket, skall bestämmas genom överläggningar mellan parterna. Fördelningen på fiskslag inom kvoterna skall överenskommas av parterna i god tid före varje kalenderår.

Parterna skall vid fördelningen på fiskslag grunda sig på bästa tillgängliga vetenskapliga underlag.

Craxbfl 2

Bonpocbi ocymecxBACHHa noAOJKCHHfl Hacxoamero CorAaiucHna, BKAfonaa Bonpoc o pacnpefleACHHH cornacoBanHbix kbox no BHflaM pbi6 H o Mcpax peryAHposaHHa npoMbicAa, öyflyx pemaxbca nyxcM neperoBopoB MCÄfly CxoponaMH. PacnpeflCACHHC no BHflaM pbi6 b paMKax kbox 6yflex cornacoBbiaaxbca CxoponaMH 3a6AaroBpeMeHHO flo Hanana Ka>Kfloro KaflCHflapnoro roAa.

npH pacnpcflCAeHHH

kbox no BHflaM pbi6 CxopoHbi öyflyx ocHOBbiBaxbca na HamiyHmHx flocxynubix naynnbix flannbix.

Artikel 3

Denna överenskommelse har ingåtts på grund­val av överenskommelsen om principer för av­gränsning av havsområdena i Östersjön mellan Konungariket Sverige och De Socialistiska Rådsrepublikernas Union av den 13 januari 1988 och skall godkännas i enlighet med vardera partens lagstiftning.

Överenskommelsen skall träda i kraft den dag då det genom noteväxling konstateras att sådant godkännande ägt rum.

Upprättat i Moskva den 18 april 1988 i två exemplar på svenska och ryska språken, varvid båda texterna äger lika giltighet.

Cxaxbfl 3

Hacxoamee CornamcHHe saKAioneHo na ocHOBC CorflamcHHa o npHHUHnax pasrpaHHH-

CHHa    MOpCKHX    HpOCXpaHCXB   B    BaAXHHCKOM

Mope Mcacfly KoponcBCXBOM UIbcuhh h C01030M Cobcxckhx CouMaAHcxHHCCKHx PecnyÖAHK   ox    13   aHBapa    1988   rofla   h

nOflACJKHX   yXBCpÄfleHHK)   B   COOXBCXCXBHH   C

3aK0H0flaxeAbcxB0M Ka>KflOH h3 CxopoH.

Hacxoamee CorAamcHHC Bcxynnx b ciuiy b flCHb oÖMcna HOxaMH, H3BemaiomHMH o ero yxBep>KfleHHH.

CoBcpmcHO B MocKBC 18 anpcAa 1988 rofla b flByx 3K3eMruiapax, KaKflbifl na mBCflCKOM h

pyCCKOM H3blKaX,  npHHCM 06a XCKCXa HMClOX

OflHHaKOByio CHAy.

19

Prop. 1987/88:175 Bilaga 3

För Konungariket Sveriges regering Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

3a OpaBHXCAbcxBO

KopOACBCXBa LUBeUHH

Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

För De Socialistiska Rådsrepublikernas Unions regering

Sjevardnadze

3a npaBHxcflbcxBO CoK)3a Cobcxckhx CouHaAHcxHHecKHx PecnyÖAHK

Sjevardnadze

20

Prop. 1987/88: Bilaga 4

75

Protokoll

npOXOKCl

I anslutning till den idag undertecknade över­enskommelsen mellan Konungariket Sveriges regering och De Socialistiska Rådsrepublikernas Unions regering om avgränsning av kontinen­talsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i Östersjön har de båda parterna avtalat att överenskom­melsen såvitt avser fiskerijurisdiktionen provi­soriskt skall tillämpas från och med den 16 maj 1988.

Vidare har, i anslutning till den idag under­tecknade överenskommelsen mellan Konunga­riket Sveriges regering och De Socialistiska Rådsrepublikernas Unions regering om ömsesi­diga relationer på fiskets område i det tidigare omtvistade området i Östersjön, de båda parter­na avtalat att bestämmelserna i överenskommel­sen skall tillämpas provisoriskt från och med den 16 maj 1988. Fördelning på fiskslag inom kvoterna för är 1988 skall överenskommas av parterna inom tre veckor efter undertecknandet av denna överenskommelse.

Upprättat i Moskva den 18 april 1988 i två exemplar på svenska och ryska språken, varvid båda texterna äger lika giltighet.

För Konungariket Sveriges regering Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

CcbiAaacb na noAnHcaHHoe cero HHCAa CorflamcHHe       MCJKAy       FIpaBHxejibcxBOM

KopOACBCXBa     UlBeUHH     H     npaBHXCAbCXBOM

Coio3a Cobcxckhx CouHanHCXHHCCKHx PecnyÖAHK o pasrpaHHHCHHH KOHXHHCHxanbH-oro menb(J)a, a xaKKC mscflCKOH pbiöoAOBHOfl

30Hbl   H   COBCXCKOfl   BKOHOMHHCCKOH   30Hbl   B

EajixHflcKOM Mope, CxopoHbi corAacnAHCb o

XOM,   HXO  B  HaCXH   pblÖOAOBHOH   tOpHCflHKUHH

CorflamcHHC öyflcx bpcmchho

npHMenaxbca HaHHHaa c 16 Maa 1988 rofla.

CcbiAaacb flanee na noflnncaHHoe cero nncfla CorjiamcHHe       MOKfly       npaBHxeAbcxBOM

KopOABBCXBa     IIlBCItHH     H     HpaBHXCflbCXBOM

CoK)3a Cobcxckhx CoHnanHcxHHccKHx PecnyÖAHK o B3aHMHbix oxHomcHHax b oöflacxH pbiöoAOBCXBa b öbiBmcM cnopnOM paflone BanxHflcKoro Mopa, CxopoHbi corAacHAHCb o XOM, HXO noflOÄCHua Corfla-mcHHa öyflyx

bpcmchho npHMCHaxbca nannnaa c 16 Maa 1988 roAa. PacnpcAeACHHC no bhaem pbiö B paMKax kbox Ha 1988 roA öyflex corAacoBaHO CxoponaMH b xchchhc xpex HCflCAb nocAC noflUHcaHHa yKa3aHHoro CorAamcHHa.

CoBcpmcHo b MocKBe 18 anpcAa 1988 rofla b flByx SKSCMnAflpax, Ka>Kflbifl na mBCflCKOM h pyccKOM a3biKax, npHHCM oöa xcKcxa hmciox 

OflHHaKOByio CHny.

För De Socialistiska Rådsrepublikernas Unions regering

Sjevardnadze

3a ripaBHxcAbcxBO KopOACBCXBa UIbcumh

Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

3a npasHxcAbcxBO Coiosa CoBexcKHx CouHanHCXHHecKHx PecnyÖAHK

Sjevarnadze

21

NorstedtsTryckeri, Stockholm 19

Prop. 1987/88:175 Bilaga 5

22