Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1988/89:25

med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89, m.m.

Prop.

1988/89:25

Regeringen förelägger riksdagen vad som har tagits upp i biflogade utdrag ur regeringsprotokollet den 27 oktober 1988 för de åtgärder och de ända­mål som flramgår av föredragandenas hemställan.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Odd[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till drygt 118 milj. kr. De största anslagen går till lokaliseringsbidrag till Boliden Mineral AB, anskaffning av ett nytt utsjöbevakningsfartyg till kustbevakningen samt till statens invandrarverk för avarbetning av balansärenden. Vidare föreslås bl. a. att statens vattenfallsverk får avyttra aktier i Brävalla Kraft AB och i Sikfors kraftstation.

I    Ril

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1988

Prop. 1988/89: 25

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande och statsråden Sigurd­sen, Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson, Hell­ström.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds och[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds, S.[REDACTED_EFTERNAMN]. R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN].

Proposition med förslag oin tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför:

Regeringen har i proposition 1988/89:3 om bidrag vid adoption av utländska barn föreslagit riksdagen att på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår anvisa 30 milj. kr. för detta ändamål.

Regeringen har vidare i prop. 1988/89:47 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. föreslagit riksdagen att sammanlagt drygt 180 milj. kr. anvisas för åtgärder syftande till ökat arbetskraftsutbud samt ökad rörlig­het på arbetsmarknaden. I propositionen föreslås också en engångsökning av anslaget till länsbostadsnämnderna om drygt 30 milj. kr. för utveckling av ADB-system hos statens bostadsfmansieringsaktiebolag (SBAB).

De ytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som nu kan överblickas och andra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggs­budget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89. Denna proposition bör föreläggas riksdagen nu. Skulle anslagsframställningar därutöver på till-läggsbudget för innevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas riksdagen vid en senare tidpunkt.

Statsministern och statsråden föredrar förslag till riksdagen i frågor angående anslag m. m. pä tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1988/89. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departe­ment.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] avslutar: Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att besluta om anslag på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1988/89 och vidta åtgärder i enlighet med de förslag som föredragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredragandena har hemställt om.

Regeringen beslutar vidare att de anföranden som redovisas i underpro-     Prop. 1988/89: 25 tokollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen enligt följande:

Justitiedepartementet

Bilaga I

Utrikesdepartementet

Bilaga 2

Försvarsdepartementet

Bilaga 3

Finansdepartementet

Bilaga 4

Utbildningsdepartementet

Bilaga 5

Arbetsmarknadsdepartementet

Bilaga 6

Industridepartementet

Bilaga 7

Civildepartementet

Bilaga 8

Miljö- och energidepartementet

Bilaga 9

Anslagsförteckning

Bilaga 10

Justitiedepartementet

Prop. 1988/89:25

Bilaga 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1988

Föredragande: statsrådet Freivalds

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89

Andra huvudtiteln

D. Domstolsväsendet m. m.

[1] D 7. Information till nämndemän

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår.

Föredragandens överväganden

Frågan om information och utbildning av nämndemän har vid flera tillfäl­len behandlats i riksdagen (se JuU 1982/83:32, s. 30f och 1986/87:25, s. 90- Det har då uttalats att någon mer organiserad eller permanent verk­samhet som syftar till en egentlig juridisk utbildning av nämndemännen inte kan anses lämplig med hänsyn till den ställning som lekmän som nämndemännen intar.

Frågan aktualiserades senast i riksdagen i maj 1988 med anledning av motionsönskemål om bättre information och utbildning till nämndemän. Justitieutskottet uttalade därvid (JuU 1987/88:38, s. 16) att utskottet ansåg det erforderligt med ökade informations- och utbildningsinsatser om de regler som styr rättegångsförfarandet och om regler rörande t. ex. sekretess och tystnadsplikt. Utskottet uttalade vidare att det ter sig natur­ligt att tillgodose behovet av sådana insatser genom att domstolscheferna med viss regelbundenhet, t. ex. i anslutning till att val av nämndemän ägt rum, låter samla nämndemännen i domstolen till utbildning och informa­tion.

För egen del vill jag först framhålla att jag delar den uppfattning om nämndemannautbildning som justitieutskottet gett uttryck för i skilda sammanhang. Nämndemännens roll varken är eller skall vara sådan att det vore lämpligt att söka utbilda nämndemännen till jurister. Däremot är det angeläget att ge dem kunskaper om vissa förfaranderegler, sekretessbe­stämmelser och annat som inte omedelbart har med avgörandet av det enskilda målet att göra men som utgör nödvändiga grundkunskaper för att delta i rättskipningsarbetet.

Genom att praktiskt taget hela nämndemannakåren kommer att vara nyvald vid årsskiftet 19881989 har vi vid den tidpunkten ett ovanligt lämpligt tillfälle att rikta en bred och väl förberedd informationsinsats till

samtliga nämndemän. En sådan insats skall som justitieutskottet fram- Prop. 1988/89:25

hållit inte avse någon egentlig juridisk utbildning utan ta sikte på att öka Bilaga 1

nämndemännens kunskaper om de regler som styr förfarandet i domsto­

larna. Även grundläggande regler om t. ex. sekretess, jäv och tystnadsplikt

bör omfattas av informationen. Krav på insatser för att förbättra kunska­

perna i dessa viktiga ämnen har på senare tid rests från nämndemän,

domare och även i den allmänna debatten.

;

Jag föreslår mot denna bakgrund att det för innevarande budgetår anvisas medel på tilläggsbudget för informationsinsatser för nämndemän.

Det direkta ansvaret för att genomföra inflormationsinsatserna bör vara lokalt och vila på varje domstolschef Det stora antalet nämndemän i landet och den geografiska spridningen gör det för övrigt praktiskt omöj­ligt att anordna insatserna centralt.

Till domstolarnas stöd och för att garantera en viss enhetlighet vad gäller inflormationens innehåll kommer domstolsverket att ta flram ett utförligt inflormationsmaterial. Verket kommer även i övrigt att hjälpa domstolar­na med praktiska flrågor vid planeringen och genomförandet av inflorma­tionen. Som jag framhöll inledningsvis är det dock framför allt ett lokalt engagemang och intresse som behövs för ett gott resultat.

Jag anser det därför inte lämpligt med några närmare direktiv för hur och när insatserna skall göras. Det ligger dock i sakens natur att de nyvalda nämndemännen tämligen omgående bör erbjudas inflormationen.

För att inflormationsinsatsen skall kunna genomföras inom rimliga eko­nomiska ramar ser jag mig nödsakad att begränsa ersättningen till nämn­demännen vid inflormationsdagen till att avse reskostnader och traktamen­ten enligt bestämmelserna i förordningen (1982:814) om ersättning till nämndemän och vissa andra uppdragstagare inom domstolsväsendet m. m. Ersättning bör även kunna betalas för andra utlägg som undantags­vis kan förekomma.

Det är förenat med stora kostnader att samla landets samtliga nämnde­män för en dags inflormation. Det är därför nödvändigt att man noga planerar genomförandet och också beaktar de kostnadsmässiga konse­kvenserna.

Det bör vara en uppgiflt för domstolsverket att fördela de medel som ställs till förfogande för informationsdagen och meddela de närmare före­skrifter om ersättning som behövs.

Medlen bör anvisas på ett för ändamålet särskilt inrättat anslag.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen förslår riksdagen att

till Information till nämndemän på tilläggsbudget I till statsbudge­ten för budgetåret 1988/89 anvisa ett reservationsanslag av 5000000 kr.

11    Riksdagen 1988/89. 1 samt. Nr 25

F. Rättshjälp m. m.

Prop. 1988/89:25

Bilaga 1 [2] F 7. Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m. m.

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår.

Föredragandens överväganden

I årets budgetproposition anmälde dåvarande cheflen för justitiedeparte­mentet att regeringen hade uppdragit åt domstolsverket att vidta åtgärder för att avveckla verksamheten vid den allmänna advokatbyrån I Linköping (prop. 1987/88:100, bil. 4, s. 110). Bakgrunden till beslutet om nedlägg­ning var att byrån under en följd av år visat ett mycket svagt rörelseresultat med bl. a. en ökad belastning på den rörliga krediten hos riksgäldskontoret som följd. Trots att olika åtgärder vidtagits för att förbättra lönsamheten hade byrån inte lyckats vända den negativa utvecklingen.

Verksamheten vid byrån upphörde den 30 september 1988 till följd av domstolsverkets åtgärder. De båda advokaterna vid byrån har eflter upp­sägning tillförsäkrats förmåner i form av årlig ersättning enligt avtalet om avgångsförmåner (AGE). Övrig personal vid byrån har tillträtt nya anställ­ningar i Linköping.

I sin redovisning av uppdraget har domstolsverket beräknat kostnader­na för nedläggningen till sammanlagt 5 milj. kr., varav drygt 4,2 milj. kr. avser balanserade förluster t.o.m. den 30 juni 1988.

Efter en framställning flrån domstolsverket beslutade regeringen den 6 oktober 1988 att verksamheten skall upphöra vid fitlialkontoret i Trollhät­tan som hör till den allmänna advokatbyrån i Vänersborg. Nedläggningen skall vara genomförd senast vid utgången av år 1988.

Även detta beslut hade sin grund i dålig lönsamhet under lång tid och prognoser som visade att kontoret saknade ekonomiska och andra förut­sättningar för fortsatt drift. Nedläggningen av filialkontoret kan genomfö­ras utan avskedanden.

Domstolsverket har beräknat kostnaderna för avvecklingen till 2,3 milj. kr., varav huvuddelen utgörs av filialkontorets utbalanserade förluster.

De samlade förlusterna som har uppkommit i verksamheten vid Linkö­pingsbyrån och vid Trollhättefilialen har finansierats med den rörliga kredit som de allmänna advokatbyråerna disponerar hos riksgäldskonto­ret. Gränsen för byråernas sammanlagda upplåning hos riksgäldskontoret är för närvarande bestämd till högst 26 milj. kr.

För att bl.a. minska behovet av rörlig kredit och därmed också minska byråernas sammantagna kapitalkostnader anser jag att medel snarast bör skjutas till för att täcka de underskott som den nedlagda verksamheten har medfört. Jag förordar därför att ett särskilt anslag. Allmänna advokatbyrå­er: Rörelsekapital m. m. förs upp i statsbudgeten för innevarande budgetår och att medel, sammanlagt 7,3 milj. kr. anvisas i enlighet med vad jag nu anfört.

Hemställan

Prop. 1988/89:25

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

till Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m. m. på tilläggsbud­get I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89 anvisa ett reserva­tionsanslag av 7300000 kr.

utrikesdepartementet

Prop. 1988/89:25

Bilaga 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1988'

Föredragande: statsrådet S.[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89

Tredje huvudtiteln

A. Utrikesdepartementet m. m.

B 3. Europarådet

Garantiåtagande till Europarådets fond för bosättning och regional utveckling

Europarådets fond för bosättning och regional utveckling (Resettlement Fund) bildades år 1956. Fonden betraktades ursprungligen som ett instru­ment i flyktingpolitiken, men är numera inriktad huvudsakligen på att finansiera projekt för infrastruktur, sysselsättning och bostäder i regioner med stora beflolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvid insatser i samband med inhemska flyktingströmmar och naturkatastrofler. Projekt som erhållit lån gäller bl. a. husbyggnad, mindre och medelstora industrier, åtgärder för att främja återinvandring och minska landsbygdsavflyttning samt hjälp till flyktingar. Största låntagarna är Italien, Turkiet, Portugal, Cypern, Spanien och Grekland.

Sverige anslöt sig till fonden år 1977, och tillskrevs då en andel om 1,33% i fondens kapital, vilken flramräknades i förhållande till vårt befolk­ningstal. Den svenska fondandelen uppgår till 910000 dollar, varav 280000 dollar betalats in och 630000 dollar utgör ett garantiåtagande till fonden.

Fondens styrelse beslutade år 1981 (resolution 159) bl. a. om en frivillig kapitalförstärkning. För Sveriges del beräknades denna till I 400000 dol­lar, varav 700000 dollar förutsågs inbetalas till fonden och resterande lämnas i form av garantier.

Medel för kapitalinbetalningen har reserverats i utrikesdepartementets budget för innevarande budgetår.

År 1987 fattade fondens styrelse beslut (resolution 190) om ännu en kapitalförstärkning genom överföring av vinstmedel och ytterligare garan­tiåtaganden från medlemsstaterna. För Sveriges del uppgår de förväntade nya garantiåtagandena till 2 876000 dollar. Samtidigt skulle Sveriges kapi­talandel i fonden ökas med 1 744000 dollar genom överföring av vinstme­del. Det sammanlagda nya garantiåtagandet från svensk sida belöper sig således, utöver kapitalandden, till 3 576000 dollar, dvs. 700000 dollar

flrån beslutd år 1981 (resolution 159) och 2 876000 dollar frän beslutet år    Prop. 1988/89:25

1987 (resolution 190). Detta motsvarar 23 244 000 kr.

Bilaga 2

Föredragandens överväganden

Jag förordar att Sverige höjer garantiåtagandet till Europarådets fond för bosättning och utveckling. Merparten av fondens medlemsstater har under våren 1988 uppfyllt sina åtaganden enligt flondstyrdsens beslut år 1981 och år 1987. Sverige har sedan sitt inträde år 1977 spelat en aktiv roll i flonden. En förutsättning för ett flortsatt trovärdigt deltagande i flondens arbete är att de förväntade garantiåtagandena lämnas även flrån svensk sida. Ett fullgörande av dessa åtaganden ger dessutom uttryck för Sveriges vilja att inte bara söka fördelar utan också ta sitt ansvar i det europeiska samarbetet.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

lämna ett garantiåtagande till Europarådets flond för bosättning och regional utveckling till ett belopp motsvarande 23 244000 kr.

Försvarsdepartementet

Prop. 1988/89:25

Bilaga 3 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1988

Föredragande: statsrådet R.[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89

Fjärde huvudtiteln

F. Gemensamma myndigheter m. m.

Fl9. Anskaflfning av materiel för kustbevakningen

1 statsbudgeten för 1988/89 (prop. 1987/88: 100, FöU 11, rskr. 346) har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag om 40000000 kr. Därutöver har i kompletteringspropositionen (prop. 1987/88: 150, bil. 8, FöU 13, rskr. 386) anvisats ytterligare 5 000000 kr. till anslaget avseende vissa åtgärder för att förstärka ubåtsskyddet.

Riksdagen beslöt den 7 juni 1988 att godkänna en överenskommelse mellan Sverige och Sovjetunionen om avgränsning av kontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och den sovjetiska ekonomiska zonen i Östersjön m.m. (prop. 1987/88: 175, UU 33, rskr. 378). Riksdagen god­kände samtidigt en överenskommelse mellan de båda länderna om ömsesi­diga relationer på fiskets område i det tidigare omtvistade området i Östersjön. I propositionen anförde föredraganden att överenskommelsen innebär ökade krav på den fisketillsyn som kustbevakningen utövar och att det särskilt mot bakgrund av den omfattning som fisket fått under senare tid är angeläget att kustbevakningen kan bedriva en eflfektiv över­vakning i området. Föredraganden anförde vidare att regeringen i annat sammanhang bör återkomma med förslag till ytterligare resurser för kust­bevakningen och hur dessa skall finansieras. Jag återkommer nu till denna flråga.

Kustbevakningen har i sin programplan för perioden 1989/90 1996/97 redovisat de åtgärder som erflordras med anledning av den utvidgade fiskezonen.

Inledningsvis erinras om att fisket är förbundet med ett omflattande regelsystem, som till stor del bygger på internationella avtal. Syfltet med detta system är att skydda och bevara de levande tillgångarna i havet. För att regleringen av fisket skall flå avsedd eflfekt krävs en eflfektiv övervak­ning. Kustbevakningens övervaknmg innehåller flrämst två typer av kon­trollåtgärder:

a) Identifiering och positionsbestämning av fiskefartyg för att avgöra om

fartyget bedriver olovligt fiske (t.ex. fiske inom svensk fiskezon utan

tillstånd)

10

b) Bordning av fiskefartyg för kontroll av att reglerna för fiskets vård och     Prop. 1988/89: 25 bedrivande samt ingångna avtal efterlevs. Bl.a. kontrolleras fångster.    Bilaga 3 fiskdoggböcker och redskap.

Verksamheten ställer höga krav på tekniska hjälpmedel för positionsbe­stämning och identifiering. Övervakningsfartygen måste ha god uthållig­het, stor sjövärdighet och vara lämpade för bordning i öppen sjö.

Den utvidgade svenska fiskezonen innebär att den yta som kustbevak­ningen har att övervaka ökar med ca. 10000 km dvs. med knappt 14% i förhållande till den tidigare fiskezonens totala yta. Fiskezonens gräns flyttas som längst 22 nautiska mil österut medan gränsens totala längd endast ökar marginellt. Behovet av övervakning och kontroll ökar, inte minst mot bakgrund av det aktuella områdets betydelse för fiskbeståndens fortlevnad i Östersjön och det tidigare intensiva tredjdandsfisket i samma område. Även den utvidgning av den svenska kontinentalsockeln som ägt rum genom den svensk-sovjetiska överenskommelsen ställer krav på över­vakning och kontroll.

Kustbevakningens nuvarande resurser för havsfiskeövervakning består främst av de två utsjöbevakningsflartygen KBV 171 och KBV 172 samt kustbevakningsflygel. Fartygens användbarhet begränsas av en mindre lämplig konstruktion och brister i arbetsmiljön. Vissa förelägganden från sjöfartsinspektionen innebär att fartygen inte kan fullgöra sina bevak­ningsuppgifter på ett godtagbart sätt.

För att en eflfektiv och flortlöpande övervakning av den utvidgade fiske­zonen skall komma till stånd, anser jag att kustbevakningen bör förstärkas med ett nytt flartyg, som skall vara utflormat och bemannat för att klara denna uppgiflt. Det nya utsjöbevakningsflartyget skall ha sin hemmahamn på Gotland. Kostnaden för anskaflfningen kan beräknas till 65 milj. kr. totalt, varav 22 milj. kr. beräknas komma att belasta detta budgetår. Leveransen av fartyget beräknas ske under budgetåret 1990/91.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1)  till .Anskaffning av materiel för kustbevakningen på tilläggsbud­

get 1 för budgetåret 1988/89 anvisa ett förslagsanslag av 22000000

kr. för delbetalning av ett nytt utsjöbevakningsfartyg,

2)

bemyndiga regeringen att medge att beställningar av materiel för detta ändamål får läggas ut inom en kostnadsram på 65 milj. kr. samt

3)

bemyndiga regeringen att som en engångsanvisning räkna upp utgiftsramen för det militära försvaret budgetåren 1988/89, 1989/90 och 1990/91 med respektive 22 milj. kr., 21,5 milj. kr. och 21,5 milj. kr. för de kostnadsökningar som föranleds av ovanstående förslag.

K. övriga ändamål

Prop. 1988/89:25

  Bilaga 3 K 7. Nämnden för vapenfriutbildning

Förbättrad utbildning för vapenfria tjänstepliktiga

1 proposition 1987/88:81 om ändring i lagen (1966:413) öm vapenfri tjänst, m.m. hemställde regeringen bl.a. om riksdagens godkännande av de allmänna riktlinjer för tjänstgöringsområden, krigsplacering, utform­ning och genomförande av vapenfriutbildningen samt förmåner till va­penfria tjänstepliktiga som angetts där. Riksdagen godkände riktlinjerna (FÖU8, rskr. 215).

Beträflfande utformningen och genomförandet av vapenflriutbildningen föreslogs åtgärder som syftar till att förbättra kvalitén och höja eflfektivite­ten på vapenfriutbildningen. Personal hos utbildningsanordnarna med ansvar för de vapenfrias utbildning föreslogs bl.a. ges en egen utbildning som administreras av nämnden för vapenfriutbildning.

För att åtgärderna skall kunna få genomslag fr.o.m. den 1 juli 1989 behöver nämnden för vapenflriutbildning ytterligare resurser för budget­året 1988/89. För dessa ändamål behöver nämnden medel för två per­sonår. Merkostnader för löner och för resor, traktamenten och lokaler m.m. uppskattar jag tUl sammanlagt 0,6 milj. Därtill kommer engångs­kostnader för undervisningsmaterial. Dessa kostnader beräknar jag till 0,6 milj. kr.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen

föreslår riksdagen att

. 

till Nämnden för vapenfriutbildning på tilläggsbudget I för budget­året 1988/89 anvisa dt förslagsanslag av 1 200000 kr.

12

Finansdepartementet

Prop-1988/89:25

Bilaga 4 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1988

Föredragande: statsministern Carisson såvitt avser punkten 1; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkten 2

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89

[1] Vissa frågorom anslag för budgetåret 1988/89 till departementen

Bakgrund

I samband med riksmötets öppnande den 4 oktober 1988 anmälde jag vissa förändringar i regeringens sammansättning och arbetsfördelning. Ett första steg i de avsedda förändringarna av regeringsarbetets organisation är mitt beslut samma dag om ett antal förordnanden för olika statsråd att inom den nuvarande departementsorganisationens ram föredraga skilda ärendegrupper med stöd av bestämmelserna i 7 kap. 5 § regerings­formen. Den ändrade arbetsfördelningen inom regeringen bör dock sna­rast möjligt komma till uttryck i departementsorganisationen.

Arbetet med att förbereda de avsedda ändringarna i departementsindel­ningen har nu inletts i regeringskansliet. Detta arbete är inriktat på att den nya organisationen skall träda i kraft den 1 januari 1989.

I sina huvuddrag innebär den tilltänkta förändringen följande.

Till civildepartementet förs från justitiedepartementet ärenden om po­lisväsendet och från finansdepartementet pris- och konkurrensfrågor, frå­gor om näringsfrihet, konsumentpolitiska frågor samt frågor om avlöning och pension i offentlig anställning. Vidare förs till civildepartementet ungdomsfrågor och vissa lotteriärenden från jordbruksdepartementet samt jämställdhetsfrågor från arbetsmarknadsdepartementet.

TiW finansdepartementet förs från utrikesdepartementet frågorom kon­solidering av utländska skulder samt ärenden om världsbanksgruppen utom International Development Agency (IDA).

Kommunikationsdepartementet tillförs ärenden om registrering av fri­tidsbåtar flrån jordbruksdepartementet. Bostadsdepartementet tillförs idrottsfrågor från jordbruksdepartementet och industridepartementet tar från jordbruksdepartementet över frågor om rekreation och turism.

Till arbetsmarknadsdepartementet förs från industridepartementet frå­gor om regionalpolitiken.

Flera utredningar m. m. påverkas av omorganisationen på så sätt att de efter denna kommer att byta departementstillhörighet.

Föreskrifterna om departementsorganisationen och om fördelningen av

ärenden mellan departementen beslutas av regeringen och finns f n. intag­

na i departementsförordningen (1982: 1177, ändrad senast 1988: 1032).

13

t2    Riksdagen 1988/89. I .samt. Nr 25

Rättelse: S. 13 mellan rad 5 och 6 nerifrån. Tillkommer nytt stycke. S. 16 rad 2. Årtal ändrat till 1988.

Föredragandens överväganden

Prop. 1988/89:25

För att den nya organisationen skall kunna börja tillämpas redan under

°

innevarande budgetår krävs en omdisposition av medlen under vissa av de anslag som för budgetåret 1988/89 anvisats under littera A i huvudtitlarna, såsom vissa departementsanslag samt anslag för utredningar m. m. och för extra utgifter. Regeringen bör nu inhämta riksdagens bemyndigande att disponera de aktuella anslagen på det sätt som krävs för att den planerade omorganisationen skall kunna genomföras.

Flemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

bemyndiga regeringen att vid disposition av anslag som anvisats för budgetåret 1988/89 för att bekosta verksamheten vid departe­ment, utredningar, m. m. använda medlen i enlighet med vad jag har förordat i det föregående.

Sjunde huvudtiteln

D. Vissa centrala myndigheter m. m.

[2] D 2. Investeringar m. m.

På detta anslag har för innevarande år anvisats 800 milj.kr.

Investeringar inom byggnadsstyrelsens lokalhållningsområde redovisas för riksdagen i form av en rullande treårsplan. Riksdagen har bemyndigat regeringen att besluta om investeringar upp till en kostnad av 50 milj.kr. per objekt ( prop 1987/88: 100, bil.9, s 36-40, FiU 26, rskr 338).

Riksdagen har beslutat att plan- och bostadsverket skall lokaliseras till Karlskrona fr.o.m. den 1 juli 1989 (prop. 1987/88:37, BoU 5, rskr 106). Byggnadsstyrelsen har utrett ett antal lösningar på lokalbehovet och funnit att en ombyggnad av kasern- och kanslibyggnaden inom kvarteret Sparre i Karlskrona är en lämplig lösning. Lokalerna kan samtidigt disponeras för lantmäteriet och en mindre enhet vid riksantikvarieämbetet. Byggnadssty­relsen föreslår samtidigt att en mindre utbyggnad görs av den befintliga matsalen vid den närbelägna länsstyrelsen. Kostnaderna har beräknats till 82,1 milj.kr.

Eftersom kostnaderna för ombyggnaden överstiger 50 milj.kr. skall ärendet underställas riksdagen för prövning. Regeringen har dock med hänsyn till den pressade tidplanen för projektet och mot bakgrund av riksdagens beslut i lokaliseringsfrågan - den 1 september 1988 uppdragit åt byggnadsstyrelsen att påbörja nämnda ombyggnad. Byggstart är plane­rad till oktober 1988. Inflyttning beräknas härigenom kunna ske etappvis fr. o. m. augusti 1989. Projektet föreslås ingå i treårsplanen för investering­ar och bör underställas riksdagen för godkännande i efterhand.

Den aktuella kasern- och kanslibyggnaden har tidigare planerats att

utnyttjas för polis, åklagare och allmänt häkte. Eftersom lokalsituationen

14

för polisdistriktet fortfarande är otillfredsställande har byggnadsstyrelsen    Prop. 1988/89: 25 redovisat ett förslag till nybyggnad i kvarteret Riigen, som ersättning för    Bilaga 4 tidigare planerad om- och tillbyggnad i kvarteret Sparre. Kostnaderna har beräknats till 95 milj.kr. och en preliminär kostnadsram bör uppföras i treårsplanen för investeringar.

Medelsbehovet under innevarande budgetår för nämnda byggnads­objekt beräknas kunna rymmas inom anvisade medel på reservationsan­slaget.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

bemyndiga regeringen att besluta om investeringar inom de kost­nadsramar som jag har förordat.

15

Utbildningsdepartementet

Prop. 1988/89:25

Bilagas

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1988

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89

Åttonde huvudtiteln

D. HÖGSKOLA OCH FORSKNING

Forskning och forskarutbildning

D 16. Humanistiska fakulteterna

D 19. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m.

Överftiring av en tjänst som professor från samhällsvetenskaplig fakultet till humanistisk fakultet

Vid universitetet i Stockholm finns sedan den 1 juli 1988 en tjänst som professor i journalistik inrättad. Medel för tjänsten har beräknats under anslaget D 19. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m. Universitetets styrelse har hemställt att proflessuren i journalistik överförs flrån samhälls­vetenskaplig till humanistisk flakultet. Universitets- och högskoleämbetet har tillstyrkt framställningen.

Föredragandens överväganden

1 enlighet med 1987 års forskningsproposition inrättades den 1 juli 1988 vid universitetet i Stockholm en professur i journalistik knuten till sam­hällsvetenskaplig fakultet. Inom universitetet har inför inrättandet av den nya professuren gjorts en grundlig analys av hur universitetets samlade resurser för utbildning och florskning inom områdena journalistik och masskommunikation bör organiseras. Universitetet har flunnit det lämp­ligt att föra samman institutionen journalisthögskolan och centrum för masskommunikationsforskning i en ny institution. I anslutning härtill föreslår universitetet att den nya professuren knyts till den humanistiska fakulteten. Universitetet framhåller att studiet av journalistikens uttrycks­former och villkor är av tvärvetenskaplig karaktär och bedrivs inom såväl samhällsvetenskapliga som humanistiska forskningsmiljöer. Frontlinjen i den internationella forskningen präglas dock av en allt klarare humanistisk inriktning.

Jag finner frågan om ändrad flakultetstillhörighet för proflessuren i jour­

nalistik vara omsorgsfullt beredd och biträder förslaget. Det är angeläget

'"

att professuren snarast ledigförklaras. Medlen för tjänsten har beräknats    Prop. 1988/89:25 under anslaget D 19. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m. Medlen    Bilaga 5 bör överföras flrån detta anslag till anslaget D. 16 Humanistiska flakulteter-na anslagsposten Universitetet i Stockholm. Medlen bör av universitetet reserveras för kostnader i anslutning till proflessuren.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställerjag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna vad jag anfört iflråga om överföring av proflessuren i journalistik till Humanistisk flakultet,

2.

godkänna vad jag anfört i flråga om överföring av 300000 kr från Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. m. till Humanistiska fa­kulteterna.

F. Kulturverksamhet m. m.

F 8. Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m.

Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av 50677000 kr. (KrU 12, rskr 221). Från anslaget utgår s. k. biblioteksersättning till litterära upphovsmän för att deras verk lånas ut genom folk- och skolbibliotek. Ersättningen, som årligen tillförs Sveri­ges förflattarflond, beräknas på grundval av vissa belopp per hemlån och reflerensexemplar. För närvarande uppgår grundbeloppen till 48 öre per hemlån och 1 kr. 92 öre per reflerensexemplar av originalverk och till häften av nämnda belopp per hemlån resp. referensexemplar av verk i svensk översättning.

I årets budgetproposition (prop. 1987/88: 100, bil. 10, s. 382) beräkna­des medelsbehovet för biblioteksersättningen med utgångspunkt i nyss­nämnda grundbelopp i avvaktan på att förhandlingar med upphovsman-naorganisationerna om nya grundbelopp skulle slutföras. Det preliminärt beräknade beloppet för biblioteksersättningen var 48 710000 kr.

Regeringen har den 30 juni 1988 godkänt en av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] eflter medlingsförflarande träffad överenskommelse med Sveriges förflattar-förbund. Föreningen Svenska tecknare och Svenska fotografernas förbund om biblioteksersättningens grundbelopp för budgetåren 1988/89 och 1989/90. Enligt överenskommelsen skall regeringen föreslå riksdagen att grundbeloppet för hemlån av originalverk skall vara 55 öre för budgetåret 1988/89 och 63 öre för budgdåret 1989/90.

Regeringen bör således föreslå riksdagen att för innevarande budgetår

räkna upp grundbeloppet för hemlån av originalverk med sju öre. Övriga

grundbelopp bör höjas i motsvarande mån. Biblioteksersättningen för

innevarande budgetår blir i enlighet härmed 55 öre för hemlån och 2 kr. 20

öre för referensexemplar av originalverk samt 27,5 öre för hemlån och

17

1 kr. 10 öre för referensexemplar av översatta verk. På grundval av dessa    Prop. 1988/89: 25 belopp och samma biblioteksstatistiska underlag som redovisats i 1988 års    Bilaga 5 budgetproposition beräknar jag medelsbehovet för biblioteksersättningen till 55815000 kr., d.v.s. 7 105000 kr. utöver vad som preliminärt har beräknats för budgetåret 1988/89.

Vad gäller grundbelopp för budgetåret 1989/90 bör regeringen återkom­ma till riksdagen med förslag i nästa budgetproposition. Därvid har rege­ringen självfallet att beakta den träflfade överenskommelsen med berörda organisationer.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna vad jag har föreslagit om biblioteksersättningens grundbelopp för budgetåret 1988/89,

2.

till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för bud­getåret 1988/89 anvisa ett förslagsanslag på 7 105000 kr.

G. Massmedier m. m. 

Radio och television 

Televerket

I början av februari 1988 inträflfade ett haveri på den ca 330 m höga masten för radio- och TV-sändning i Sollefteå. I samband med kraftig nedisning bröts masten av och störtade till marken varvid antennanlägg­ningarna för FM och TV förstördes.

Televerket har i skrivelse den 30 juni 1988 redogjort för den uppkomna situationen och vilka åtgärder som vidtagits eller behöver vidtas. För att minska risken för att haverier liknande det i Sollefteå skall inträflfa, har verket infört nya metoder för avisning av master och även förbättrat en del högmasters konstruktion.

Vad beträffar Solleflteå FM-TV-station ligger den inom ett område där mottagningsförhållandena är besvärliga och där så många som 30 mindre kompletterande FM-TV-stationer därför har byggts. Inom täckningsområ­det finns ca 50000 hushåll. För att ersätta den havererade Solleflteåmasten har en rad provisoriska åtgärder bl. a. uppförandet av en 80 m hög mast vidtagits. Dessa har på ett godtagbart sätt med hänsyn till den uppkom­na situationen kunnat återställa FM- och TV-täckningen inom huvuddelen av området. Inom stora områden är dock mottagningen av TV 2 besvärlig. För att tillfälligt förbättra mottagningsförhållandena används nu en flre­kvens för TV 2 som endast kan disponeras en kortare tid.

För att återställa mottagningen till i stort sett den kvalitet som erhölls

före haveriet behöver en ny högmast uppföras. Televerket bedömer dock

att dess höjd kan begränsas till 260 m. Vid en sådan begränsning kan

18

högmasten behöva kompletteras med ytteriigare några mindre stationer    Prop. 1988/89:25 om täckningen skall bli tillflredsställande. Behovet därav kan dock inte    Bilaga 5 bedömas förrän den nya högmasten tagits i bruk.

Televerkets insamling och distribution av Sveriges Radio-koncernens program bekostas med mottagaravgifter. De nyssnämnda provisoriska åtgärderna har bekostats inom ramen för redan anvisade sådana medel. För att kunna uppföra den nya högmasten krävs enligt televerket ytterliga­re 23,8 milj. kr. i 1989 års kostnadsnivå. För en komplettering med mindre stationer erfordras ca 3 milj. kr. Högmasterna beräknas kunna tas i bruk sommaren 1990. De mindre stationer som eventuellt behövs bör uppföras under hösten 1990.

Televerket hemställer nu om ytteriigare investeringsmedel om 18 milj. kr. för andra halvåret 1988 och år 1989 för att kunna påbörja uppförandet av högmasten.

Jag förordar att 18 milj. kr. får tas i anspråk för ändamålet under år 1989.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

godkänna att ytteriigare 18000000 kr. får användas för telever­kets investeringar under år 1989.

G 24 Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och Finland

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår.

1987/88

Beräknad ändring

1988/89

Föredraganden

1.

Televerket for tekniska kostnader m.m. 

-H2745000

2.

Bidrag till Riksförbundet Finska För­eningar i Sverige för sändningsverksam­het

-

-1-1311000

+4056000

Bakgrund

Sändningar av finländska TV-program över Stockholmsområdet har på­gått sedan den 1 juli 1986. Tillståndet för sändningarna innehas av Riks­förbundet Finska föreningar i Sverige. För verksamheten finns en särskild lag som gäller till utgången av år 1989. Televerkets tekniska kostnader för sändningarna betalas av medel som anvisats under anslaget G 23. Sänd­ningar av finländska televisionsprogram.

I en överenskommelse den 21 januari 1988 mellan statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

19

och den finländske trafikministern Pekka Vennamo behandlades frågan Prop. 1988/89:25 om att, i avvaktan på ett bredare nordiskt TV-samarbete, utvidga det Bilaga 5 nuvarande utbytet mellan Sverige och Finland så att ett svenskt TV-pro­gram kan sändas över till Finland. Överenskommelsen innebar att detta samarbete bör bekostas på likställda villkor. Vardera staten bör svara dels för redigering och översändning av ett TV-program till det andra landet, dels för kostnader för ruiidradiosändningen av det andra landets TV-pro­gram i det egna landet. I överenskommelsen fastslogs slutligen att de svenska åtagandena bör inträda fr.o.m. den tidpunkt då sändningarna av ett svenskt program startar i Finland.

Televerket

Televerket konstaterar att det är möjligt att överföra ett svenskt TV-pro­gram till Finland och där sända ut det över TV-sändare. Sändningar skulle kunna starta den I december 1988.

Televerkets kostnader för tillhandahållande och överföring av ett TV-program flrån Stockholm till Finland beräknas uppgå till totalt 4082000 kr. per år. Kostnaderna avser dels ersättning till Sveriges Televi­sion AB för redigering och koordinering av programmet, dels förhyrning av radiolänkkapacitet. Härvid förutsätts att Finland svarar för de kostna­der som uppkommer för att överföra programmet inom Finland till den finska kopplingscentralen samt den flortsatta överföringen inom Finland till berörda sändare.

Televerket begär medel för täckande av kostnaderna för överföring av ett svenskt TV-program till Finland. För innevarande budgetår behövs 2 745000 kr., varav 640000 kr. avser televerkets kostnader för radiolänk­förbindelsen och 2 105000 kr. televerkets ersättning till Sveriges Televi­sion för kostnader för teknik, drift och administration.

Föredragandens överväganden

Sedan den 1 juli 1986 har de boende i Storstockholmsområdet haft tillgång till ett finländskt TV-program vid sidan av Sveriges Televisions sändning­ar. Detta utbyte mellan Sverige och Finland över marksändare började som försök i avvaktan på ett bredare nordiskt TV-samarbete via satellit. Den lag som reglerar verksamheten har vid två tillfällen förlängts med ett år i taget.

Av de nära 1 600000 invånare som bor inom det område som sändning­arna täcker är ca 80000 födda i Finland. Mycket tyder på att en stor del av de finsktalande både kan ta emot programmet och regelbundet tittar på sändningarna. Möjligheterna att se finska TV-program är värdefulla både för finländare som vill följa utvecklingen i sitt hemland och för dem som vill förbättra eller upprätthålla sina finska språkkunskaper. Erfarenheterna av detta utbyte mellan Sverige och Finland är således goda.

Från finsk sida har det uttryckts önskemål om att de svensktalande i

Finland bör ges förbättrade möjligheter att ta del av svenska TV-program.

Sverige bör därför ställa ett TV-program till förfogande för utsändning i

20

Finland.

Den övefehskommdse som tidigare i år träflfades mellan företrädare för Prop. 1988/89: 25 regeringarna i Sverige och Finland syfltade till att utvidga det nuvarande Bilaga 5 utbytet så att sändningarna av en finländsk TV-kanal över TV-sändarna i Nacka och Södertälje flår en motsvarighet i florm av sändningar av en svensk TV-kanäl i Finland. Enligt de finländska planerna skall program­men sändas ut över flyra TV-sändare i sydvästra Finland. Den första sändaren som skäll täs i bruk täcker Helsingforsområdet. Under förutsätt­ning av erforderliga beslut torde sändningarna över Hdsingflors kunna börja den I december 1988.

I överenskommelsen bestämdes också att utbytet i denna försöksverk­samhet borde bekostas på likställda villkor mellan länderna. Åtagandet torde emellertid flå prövas på nytt om det blir aktuellt att överväga förslag om ett vidgat TV-utbyte.

För riksdagens inflormation vill jag nämna att det enligt nu aktuella planer är en programkanal bestående av innehåll ur Sveriges Televisions båda kanaler som skall sändas över till Finland, Televerket har beräknat kostnaderna för att tillhandahålla och överföra ett TV-program till Fin­land till 2 745 000 kr. Jag förordar att verket anvisas detta belopp.

Tillståndet för de finländska sändningarna i Storstockholm innehas av Riksförbundet Finska Föreningar i Sverige, vilket även svarar för förhand­lingar med upphovsrättsorganisationerna samt för de kostnader som följer av sådana avtal. Jag har förståelse för att Riksförbundet kan ha problem med att klara finansieringen av sådana kostnader och förordar därför ett stöd till förbundet för kostnader avseende utsändningen av det finländska programmet i Storstockholm. Jag beräknar bidraget till I 311000 kr. för innevarande budgetår.

Sammanlagt bör 4056000 kr. anvisas under ett nytt förslagsanslag be­nämnt Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och Finland.

I samband med den tidigare nämnda överenskommelsen har med den finländske trafikministern diskuterats möjligheterna att ytteriigare utvidga TV-utbytet. Den pågående utredningen om ökat TV-utbyte mellan Sverige och Finland (U1987:02) prövar bl.a. tänkbara sätt att vidga de finska sändningarna till områden utanför Storstockholm. Utredningen undersö­ker exempelvis vilka möjligheter som satellittekniken kan erbjuda.

Med hänsyn till att mina förslag främst rör förhållanden mellan Sverige och Finland samt önskemål från finländsk sida om tidpunkten för verk­samhetens start, bör regeringen vidare föreslå riksdagen att besluta förkor­ta motionstiden till sju dagar.

Hemställan

Med hänvisning till det anförda och till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår riksdagen att

till Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och Finland på till-läggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89 anvisa ett förslagsanslag på 4056000 kr.

21

Arbetsmarknadsdepartementet

p-

1988/89:25

Bilaga 6 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1988.

Föredragande: statsrådet G.[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89

Tionde huvudtiteln

D. Invandring m.m.

[1] D 1. Statens invandrarverk

På statsbudgeten för budgetåret 1988/89 har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 122 113000 kr., varav 12 200000 kr. avser tillfälliga medel till statens invandrarverk inför övergången till ny organi­sation den 1 juli 1989.

Invandrarverket har, bl.a. i anslutning till anslagsframställningen för budgetåret 1989/90, beskrivit hur tillströmningen av antalet asylsökande utvecklats och hur verkets ärendebalanser ökar. Verket har vidare i en särskild framställning hemställt om ökade resurser i syfte att dels kunna klara hanteringen av tillståndsärenden för nytillkommande asylsökande under budgetåret 1988/89, dels kunna avarbeta befintliga balansärenden så att dessa bringas ned till acceptabel nivå till den I juli 1989, när den nya organisationen skall börja verka.

Av de uppgifter från invandrarverket som jag tagit del av, framgår att tillströmningen av asylsökande under budgetåret 1987/88 var 17600 per­soner. Under innevarande budgetår väntas ca 19000 asylsökande komma till Sverige och under budgetåret 1989/90 ca 20000 sådana personer.

Mängden av s.k. specialärenden (avlägsnandeärenden, överklaganden, verkställighetsärenden m.fl.) hos verket inger oro. Under budgetåren 1986/87 och 1987/88 var antalet inkommande sådana ärenden 24000 resp. 29000. Invandrarverket avgjorde samtidigt 22 700 resp. 26 100 ären­den. Vid utgången av budgetåret 1987/88 fanns en balans av 8400 öppna ärenden. Antalet nya ärenden har därefter fortsatt att öka och balansen har den I oktober växt till drygt 9000.

Invandrarverket räknar med att behöva handlägga 33000 inkommande

nya specialärenden innevarande budgetår. Därutöver behöver verket ta

hand om ca 3000 ärenden som följer av att polismyndigheterna forcerar

avarbetningen av sina balanser. Vidare räknar verket med en ökning av

överklagande- och verkställighetsärenden som uppgår till 2 100. Den sist­

nämnda ökningen är en följd av den ökade mängden avgjorda "grundären­

den".

22

Mot bakgrund härav förordar jag att regeringen föreslår riksdagen att    Prop. 1988/89:25 ytterligare  25,8  milj.   kr.   tillfälligt  tillförs  anslaget  under budgetåret    Bilaga 6 1988/89. Denna förstärkning som också inkluderar andra områden än rena tillståndsfrågor gör det möjligt för verket att avarbeta ca 36000 37000 specialärenden.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

till Statens invandrarverk på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89 anvisa ett förslagsanslag av 25 800000 kr.

[2] D 2. Informationsverksamhet

På statsbudgeten för budgetåret 1988/89 har under denna anslagsrubrik anvisats 10,3 milj. kr. som ordinarie statsbidrag till Stiftelsen Invandrar­tidningen.

Invandrartidningen har till budgetåret 1988/89 delvis fått en ny inrikt­ning. Det har tidigare behandlats i prop. 1987/88: 110, SfU 24, rskr. 301. Av propositionen framgår bl.a. att tidningen inte fortsättningsvis skall kunna utnyttja den s.k. tjänstebrevsrätten och att kompensation för de merkostnader tidningen får vidkännas avsågs beräknas i tilläggsbudget I förbudgetård 1988/89.

Jag har flrån Stiftelsen Invandrartidningen erfarit att tjänstebrevsrätten uppbörden I januari 1989. Jag beräknar den nödvändiga kompensationen för perioden den 1 januari den 30 juni 1989 till 1450000 kr., vilket belopp jag förordar att regeringen föreslår riksdagen att tillföra anslaget.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

till Infbrmallon.sverksamhet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89 anvisa ett reservationsanslag av 1450000 kr.

23

Industridepartementet

Prop. 1988/89:25

Bilaga 7 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1988

Föredragande: statsrådet R. Carisson i frågor under punkterna 2 och 3; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] i flrågor under punkt I

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89

Tolfte huvudtiteln

C. Regional utveckling

[1] C 2. Lokaiiseringsbidrag m.m.

Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1988/89 anvisats ett reservationsanslag av 362 milj. kr. Över detta anslag anvisas medel till följande ändamål:

lokaliseringsbidrag beviljade av statens industriverk eller av regeringen efter den 1 juli 1984,

oflfertstöd beviljade efter den 1 juli 1985,

lån till privata regionala investmentbolag,

kapitaltillskott m.m.till Stiftelsen Industricentra,

viss administration av regionalpolitiskt stöd,

eventuella medel för ombyggnad av outnyttjade bostadslägenheter i Kiruna.

I proposition 1984/85: 115 om regional utveckling och utjämning an­mälde industriministern beträflfande den regionalpolitiska stödverksamhe­ten att han räknade med att den skulle bedrivas med samma inriktning och i samma omflattning under flyraårsperioden 1985/86-1988/89. För de ändamål vartill medel anvisas över anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m.m.räknade industriministern med ett årligt medelsbehov av 362 milj. kr. Riksdagen har sedermera, med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen för resp. budgetår, beslutat anslå detta belopp för vart och ett av dessa budgetår.

Eflterfrågan på lokaliseringsbidrag har bl. a. på grund av det goda konjunkturläget varit stor under de senaste åren. Bl. a. därför har riksdagen på förslag av regeringen i särskilda propositioner beslutat om ytterligare medel för nämnda ändamål.

Således beslöt riksdagen att till Lokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbud­

get 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1985/86 anvisa ytterligare 100

milj. kr. (prop. 1985/86: 101 bil. 7, AU 9, rskr. 140). Dessa 100 milj. kr. har

dock, eftersom genomförandet av ett antal av de projekt till vilka medlen

skulle utnyttjas försköts framåt i tiden, efter riksdagens godkännande,

använts till vissa andra regionalpolitiska åtgärder i Blekinge och Väster­

bottens läns inland som normalt inte kan stödjas med medel från detta

24

anslag (prop. 1986/87:25 bil. 9, AU 9, rskr. 80, prop. 1987/88:25 bil. 8,    Prop. 1988/89:25

AU 12, rskr. 92 och prop. 1987/88:64 bil. 5).

Bilaga 7

Härutöver har riksdagen på anslaget anvisat dels ytterligare 20 milj. kr. i samband med att företag i Borlänge kommun t.o.m.utgången av år 1989 skall kunna erhålla regionalpolitiskt stöd (prop. 1987/88:64 bil. 5, AU 14, rskr. 147), dels ytterligare 440 milj. kr., varav högst 125 milj. kr. för aktu­ella projekt i Norrbottens län, i samband med förslag till särskilda regio­nalpolitiska insatser i Norrbottens län m.m. (prop. 1987/88:86 bil. 8, AU 19, rskr. 347).

Den stora efterfrågan på regionalpolitiskt företagsstöd består fortfaran­de. Under budgetåret 1987/88 beviljades sålunda 780 projekt stöd med sammanlagt 1309 milj. kr., varav 1032,9 milj. kr. i lokaliseringsbidrag, oflfertstöd, investeringsbidrag och regionalpolitiskt utvecklingskapital samt 276,1 milj. kr. i lokaliseringslån. Den beräknade syssdsättningseflfek-ten uppgår till 3 904 personer. Av nämnda belopp belastades detta anslag med 741,9 milj.kr., anslaget C 4. Regionala utvecklingsinsatser m.m., det s.k.länsanslaget, med 259,5 milj.kr., anslaget för budgetåret 1985/86 C 11. Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen med 31,5 milj, kr. och ansla­get C 3. Lokaliseringslån med 276,1 milj, kr.

Under innevarande budgetår har regeringen och statens industriverk hittills beslutat om lokaliseringsbidrag och offertstöd för ca 250 milj. kr.

Regeringen har vidare förklarat sig beredd att med bl.a.lokaliserings­bidrag på sammanlagt 314 milj.kr. medverka i finansieringen av vissa stora investeringsprojekt i Boliden Mineral AB:s gruvverksamhet. Härav har 215 milj.kr. beslutats under budgetåret 1987/88,

För flortsatt medverkan i finansieringen av Boliden Mineral AB:s gruv­projekt bedömer jag att ytterligare 35 milj-kr. bör tillföras anslaget under budgdåret 1988/89.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

till Lokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1988/89 anvisa ett reservationsanslag av 35OO0OOO kr.

D. Mineralförsörjning m. m.

[2] D 2. Sveriges geologiska undersökning: Utrustning

Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1988/89 anvisats ett reservationsanslag av 2 500000 kr.

Sveriges geologiska undersökning (SGU) har till uppgiflt bl. a. att vara

central förvaUningsmyndighet för flrågpr om landets geologiska beskaflfen­

het. SGU har därigenom bl. a. ansvar för att ta fram, utveckla och tillhan­

dahålla information om landets geologi med avseende på såväl landområ­

den som omgivande kust- och havsområden. För att tillgodose samhällets

25

behov av underlag för planering av våra kust- och havsområdens utnytt-   Prop. 1988/89:25

jande och skydd bedriver SGU en maringeologisk kartläggning.

Bilaga 7

Riksdagen har våren 1988 uttalat (NU 1987/88: 21, rskr. 152) att det är angeläget att regeringen skyndsamt undersöker möjligheterna att flå till stånd en snabbare maringeologisk kartering och att en plan härför bör presenteras senast under hösten 1988.

Med anledning av riksdagens beslut gav regeringen i juni 1988 SGU i uppdrag att utarbeta ett underlag för en snabbare maringeologisk karte­ring. SGU har efter samråd med berörda myndigheter i början av oktober 1988 redovisat resultatet av uppdraget till industridepartementet.

Sveriges geologiska undersökning

SGU anser att den maringeologiska karteringen av svensk kontinentalsoc­kel är en för samhället angelägen verksamhet. Som motiv härför anför SGU i huvudsak följande.

Intresset för våra omgivande kust- och havsområdens utnyttjande och skydd har ökat under senare år. Denna utveckling kommer att fortsätta under överskådlig tid. Ett utnyttjande av havets resurser kräver såväl planering som hushållning och åtgärder för att skydda den marina miljön. Detta är enligt SGU inte möjligt att genomföra på ett optimalt sätt om kunskaperna om havsbottnen är bristfälliga eller saknas. Ett av de viktigas­te underlagen i detta sammanhang är den maringeologiska kartan. Denna belyser inte enbart geologin utan den ger också svar på frågor om de bottendynamiska förhållandena, mineralresurser flramför allt sand och grus möjligheter till recipientutnyttjande och miljöövervakning. Den maringeologiska kartan är betyddseflull som underlag vid prövningen av täkttillstånd enligt lagen (1966: 314) om kontinentalsockeln. För försvars­makten har maringeologisk information intresse vid bl. a. ubåtsskydd. En maringeologisk karta utgör även ett väsentligt underlag för fiskerinäring­en, biologiska inventeringar och vattenbruk. Av stor vikt i dagens miljöde­batt är vidare sedimentens betydelse som mottagare av föroreningar och den roll de recenta sedimenten kan spela som potentiella föroreningskällor långt efter det att utsläppen av en specifik substans upphört.

Samhällsnyttan av maringeologiska produkter och tjänster kan enligt SGU sammanfattas på följande sätt:

samhällsplanering (havsbottenförhållanden) bättre utnyttjande av kust- och havsområden bättre lokalisering av anläggningar

naturresurser

bättre resurshushållning

       miljö och hälsa

bättre lokalisering och planering av miljöfarlig verksamhet

bättre miljökontroll

Kunskapen om den svenska kontinentalsockelns lösa avlagringar och

havsbottnen i allmänhet är i dag mycket begränsad. Endast ca nio procent

av det svenska kontinentalsockdområdet har flram till år 1988 karterats av

SGU. Produktionstakten av maringeologiska kartor är för närvarande den

"

att ett kartblad i skala 1:100000 blir klart vart tredje år. Med denna    Prop. 1988/89:25 karteringstakt, konstaterar SGU, tar det ytteriigare ca 170 år innan hela    Bilaga 7 den svenska kontinentalsockeln är kartlagd.

Ett stort antal myndigheter med ansvar för havsrdaterad verksamhet, bl.a. fiskeristyrdsen, kustbevakningen, delegationen för samordning av havsresursverksamheten, naturvårdsverket och ftera länsstyrelser, uppger i skrivelser till SGU att det är ytterst angeläget att den maringeologiska karteringen florceras. Flertalet av de tillflrågade myndigheterna anser att den dåliga täckningen av maringeologiskt kartmaterial är besvärande i såväl miljöskyddsarbetet som arbetet med kust- och havsplaneringen. Som ett bland flera exempel nämns behovet av maringeologisk basinformation som underiag för att kunna ta ställning till lokalisering av vindkraftverk till havs (se vindkraftsutredningens betänkande, SOU 1988:32, Läge för vindkraft).

Med hänvisning till den stora betydelse som de maringeologiska kartor­na har och kommer att få, såväl i miljöskyddssammanhang som i kust- och havsplaneringen, är det enligt SGU angeläget att takten i kartläggningen kan ökas till i nivå med samhällets behov av maringeologisk basinflorma-tion. För att möta det ökade behovet av maringeologiska kartor och sedimentologisk inflormation föreslår SGU en snabbare kartering, ett miljökemiskt analysprogram kopplat till den maringeologiska karteringen samt ett interdisciplinärt mätprogram av nykarterade potentiellt exploar-terbara mineralresurser. SGU flramhåller att en utökning enligt dessa tre punkter överensstämmer med de förslag som naturvårdsverket våren 1987 lade flram för regeringen i samband med förslaget om åtgärdsprogram mot havsföroreningar.

SGU flramhåller vidare i sin rapport till regeringen att en grundläggande förutsättning för en snabbare maringeologisk kartering är att myndigheten flår tillgång till ett för verksamheten anpassat och väderstabilt fartyg. Det fartyg som SGU i dag förfogar över kan inte användas för undersökningar vid blåsigt väder. Detta medför att 40 50 procent av tillgänglig fältarbets­tid faller bort. Med ett nytt specialanpassat fartyg skulle närmare 90 procent av fältarbetssäsongen kunna utnyttjas, samtidigt som verksamhe­ten skulle kunna bedrivas säkrare och mer rationellt än vad nuvarande otillräckliga arbetsdäck medger. Kostnaden för inköp av ett sådant fartyg uppskattar SGU till 30 milj. kr.

Statskontoret framhåller i sitt yttrande till SGU att om karteringstakten skall kunna öka krävs antingen en nyanskaffning av ett flartyg eller modi­fiering av ett av kustbevakningens flartyg samt ersättning för detta och en omdisponering av kustbevakningens övriga flartyg. Kostnaderna för en modifiering av ett sådant fartyg samt full kompensation till kustbevak­ningen för att motsvara dagens förmåga skulle dock enligt statskontoret överstiga 30 milj.kr.

För att kunna driva en eflfektiv kartering med det nya fartyget krävs en viss personalförstärkning av SGU. Med ett nytt fartyg och med en perso­nalförstärkning kan karteringstakten ökas från nuvarande ett kartblad per tre år till ett kartblad per ett och ett halvt år eller till ett kartblad per år. Med denna ökning av karteringstakten stiger de årliga drifltskostnaderna

27

från ca 2,6 milj.kr.till ca 5,1 milj.kr. resp.till ca 6,2 milj.kr. (1988 års Prop. 1988/89:25 kostnadsläge), De ökade driftskostnaderna får fullt genomslag efter två år Bilaga 7 från det att fartygsbeställningen gjorts. SGU förordaratt karteringstakten fördubblas, dvs. ett kartblad per ett och ett halvt år, under en uppbygg­nadsperiod av tre år, När uppbyggnadsperioden är avslutad bör takten drivas upp till ett kartblad per år, vilken enligt SGU är den optimala karteringsnivån. Med en sådan uppläggning skulle hela den svenska konti­nentalsockeln kunna ha karterats med avseende på lösa avlagringar inom en 50-årsperiod.

SGU anser att den maringeologiska karteringen är en del av den geove­tenskapliga infrastrukturen, dvs. den är en nationell angelägenhet. Finansi­eringen av en snabbare kartering bör därför enligt SGU ske rned statliga medel tillskjutna över myndighetens ordinarie budget. De rnyndigheter som SGU har haft samråd med delar denna uppfattning.

Det miljökemiska analysprogram, som SGU föreslår skall kopplas till karteringen, syfltar till att få fram underlag för bedömning av de karterade områdenas miljöstatus. Kostnaderna för detta program uppskattar SGU till ca 150000 kr. per år. 1 detta belopp inryms kostnader för analyser och sammanställning av analysdata,

Det föreslagna interdisciplinära mätprogrammet har till syflte att kart­lägga vilka miljöeffekter som utvinning av havets mineralresurser, t. ex. sand och grus, orsakar. Undersökningarna föreslås utföras i ett samordnat program där SGU, naturvårdsverket, fiskeristyrdsen och SMHI svarar för resp. kompetensområde. Den gemensamma kostnaden för de flyra berörda myndigheterna uppskattas av SGU tjll ca 1,5 milj. kr. per år, SGU föreslår bl.a. att de marina täktavgifter som staten tar in används för att täcka dessa kostnader. Under perioden 19781987 har den genomsnittliga in­komsten för staten från dessa täktavgifter uppgått till ca 550000 kr. per är.

SGU redovisar slutligen i sin rapport till regeringen förslag till karte-ringsplan för tiden fram t. o. m. år 2000. Planen, som bygger på att ett nytt undersökningsfartyg kan tas i drift till fältarbetssäsongen 1992, omfattar följande områden i Kattegatt, Östersjön, Bottenhavet och Bottenviken.

Kartblad

Färdigt år

Varberg

1990

Kungsbacka

1992

Gävle

1993

Trelleborg

1994

Ystad

1995

Simrishamn

1996

Kariskrona

1997

Umeå

1998

Kråkelund

1999

Arkösund

2000

SGU påpekar dock att karteringsplanen med de föreslagna områdena inte bör läggas flast för mer än tre år i taget. Skälet härför är att nya behov kan uppstå som kräver ändringar i planen.

28

Föredragandens överväganden

Prop. 1988/89:25

Jag delar uppfattningen att det finns starka skäl som talar för en snabbare Bilaga / maringeologisk kartering av vår kontinentalsockd. Den plan med bl.a. förslag till karteringstakt och prioritering av karteringsområden som SGU efter samråd med berörda myndigheter redovisat bör i allt väsentligt kunna ligga till grund för åtgärder inom detta område. Chefen för industri­departementet avser att i sin anmälan till 1989 års budgetproposition redovisa förslag till åtgärder t"or att genomföra planen.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle att

ta del av vad jag anfört om en plan för en snabbare maringeo­logisk kartering.

E. Statsägda företag, m. m.

[3] Ändrade ekonomiska befogenheter för domänverket

1 Bakgrund

Riksdagen har i juni 1987 beslutat om vissa frågor som berör samtliga arärsverk (prop. 1986/87:99, KU 29, rskr. 226). Beslutd innebär bl. a. (jfi prop. 1986/87:99, s. 108) att aflfärsverken och deras bolag skall styras som sammanhållna grupper av företagsenheter, oavsett i vilken associations­form verksamheten bedrivs. Beslutet innebär att riksdagen och regeringen i sin övergripande styrning skall behandla verk och bolag i ett samman­hang. Denna styrning skall ske på grundval av rullande flerårsplaner där verken i planerna skall redovisa mål för verket och koncernen, servicemål, verksamhetsstrategi, investeringsplaner samt resultat och lönsamhet. Så- dana fterårsplaner skall införas i samtliga verkskoncerner. Riksdagen och regeringen bör koncentrera sin styrning till att fastställa servicemål, ekono­miska mål, t. ex. räntabilitets- och soliditetsmål och andra'mål samt beslu­ta om riktlinjer för verksamheten. Med utgångspunkt i dessa beslut skall sedan koncernstyrelser och koncernchefer organisera och driva verksam­heten inom koncernerna.

Mot bl. a. denna bakgrund beslöt riksdagen i december 1987 om vissa ändrade ekonomiska befogenheter för affärsverket FFV - (prop. 1987/88:25, NU 12, rskr. 112). Enligt min bedömning bör även det andra affärsverket inom industridepartementets ansvarsområde domänverket få vissa ändrade ekonomiska befogenheter för att bl.a. underlätta för verket att i enlighet med riksdagens beslut verka som en koncern. Jag vill nu ta upp den frågan.

Domänverket och aflTärsverket FFV arbetar under kommersiella beting­

elser. Domänverket har t. ex. inte någon myndighetsflunktion utan konkur­

rerar på samma villkor som privata och statliga skogsbolag sorn drivs i

29

aktiebolagsform. Domänverket bör därför, i likhet med flertalet övriga    Prop. 1988/89:25

aflfärsverk, flå vissa utvidgade ekonomiska beflogenheter.

Bilaga 7

1 det följande kommer jag att lämna förslag till vissa ändrade ekonomis­ka befogenheter m.m.för domänverket. Utgångspunkten för förslagen är domänverkets skrivelse den 17 februari 1988 med hemställan om ändrade ekonomiska befogenheter för verket. En arbetsgrupp bestående av repre­sentanter för industridepartementet, finansdepartementet, riksrevi­sionsverket och domänverket har under våren och hösten 1988 analyserat och övervägt förslagen i denna skrivelse. Domänverkets skrivelse innehål­ler en hemställan om ändrade ekonomiska befogenheter inom fyra områ­den. Jag kommer här att behandla två av dessa. För de båda andra två områdena rörande antagande av ackordsförslag och tecknande av försäk­ringsavtal är jag inte nu beredd att föreslå ändrade befogenheter. Dessa områden är för närvarande föremål för översyn inom regeringskansliet.

Syftet med de föreslagna ekonomiska förändringarna är att domänver­ket skall få en mera självständig ekonomisk och finansiell ställning än tidigare. Det bör förbättra domänverkets konkurrenskraft att arbeta under likartade villkor som gäller för bolag och medföra att en eflfektivare aflTärs-verksamhet uppnås inom såväl det skogsindustriella området som närlig­gande områden.

2 Föredragandens överväganden

2.1 Domänkoncernen

Domänkoncernen består av domänverket med dotterbolag. Med dotterbo­lag menas sådana bolag vars aktier till mer än 50 % förvaltas av verket. Bland dotterbolagen ingår i första hand Domänföretagen AB som är hol­dingbolag för en bolagsgrupp innefattande ett femtontal företag samt DomänTurist AB och AB Göta kanalbolag.

Domänverket har att på företagsmässiga villkor driva skogsbruk och virkesförädling, förvalta statens skogar, marker och vatten samt driva annan därmed sammanhängande verksamhet. Skogsbruket är den domi­nerande verksamhetsgrenen, men verket arrenderar även ut jordbruks­mark, hyr ut permanent- och fritidsbostäder samt upplåter jaktmarker och fiskevatten. Genom Domänföretagen AB med dotterbolag bedrivs dels virkesförädling, flrämst genom ett antal sågverk, men även t. ex. exploate­ring av grustäkter m.m., dels konsultverksamhet inom skogsbruket samt utveckling och försäljning av skogsindustritillbehör. Genom DomänTurist AB drivs och marknadsförs koncernens kommersiellt inriktade turistsats­ningar, t. ex. campingplatser, stugbyar etc. Även inom AB Göta kanalbolag sker sådana satsningar tillsammans med driflten av kanalen.

Av koncernens samlade omsättning år 1987 om 3 144 milj.kr. domine­rade virkesförsäljningen med ca 63 % . Koncernens virkesförädlande del utgjorde ca 23 % av omsättningen. Denna andel beräknas under de när­maste åren öka till ca 30 % flrämst till följd av de sågverksförvärv m. m.från AB Statens Skogsindustrier (ASSI) som har skett underår 1988.

30

Ca 33 % av koncernens omsättning fanns hos dotterbolagen. Av koncer-    Prop. 1988/89:25

nens ca 6 100 anställda arbetar ca 5 200 inom verket.

Bilaga 7

Domänkoncernen redovisade år 1987 en vinst före dispositioner och skatt om 285 milj. kr. varav 253 milj. kr. avsåg domänverket.

Domänkoncernen har under senare år utvecklats från att vara ett tradi­tionellt aflfärsverk till en modern svensk skogskoncern med en omfattande vidareförädlingsverksamhet, bedriven i dotterbolagsform. Verksamheten bedrivs med hög aflfärsmässighet under marknadsmässig konkurrens och med krav på såväl ett skogsbruk med på lång sikt bästa möjliga ekonomis­ka utbyte som ett företagsekonomiskt tillfredsställande årsresultat. Kon­cernens vidare utveckling förutsätter emellertid fortsatta satsningar såväl inom verket som i dotterbolagen, inte minst för att tillvarata de integra­tionsfördelar som finns i kopplingen mellan ett eflfektivt och kundanpassat skogsbruk och en ändamålsenlig och konkurrenskrafltig vidareförädlings­verksamhet. 1 sammanhanget kan nämnas att ca 25 % av domänverkets timmerproduktion går till egna sågverk.

2.2 Nuvarande ekonomiska och finansiella regler

Domänkoncernen består av två juridiskt skilda företagsformer. Domän­verket är ett statligt aflfärsverk medan samtliga dotterföretag är aktiebolag. Affärsverken är till skillnad från aktiebolag inte någon självständig juridisk person. Aflfärsverken är vidare underkastade statliga förvaltnings­rättsliga föreskrifter. Till skillnad från andra myndigheter har dock aflfärs­verken i regel större flrihet inom det ekonomiska och finansiella området. Den ekonomiska och finansiella handlingsflriheten inom affärsverken är dock mindre än inom aktiebolagen.

För domänverket gäller att dess verksamhet, inkl. investeringar, får fi­nansieras genom i dess rörelse skapade medel, utdelningar från dotterbo­lag, försäljning av anläggningstillgångar eller via rörlig kredit i riksgälds­kontoret. Upplåning av medel på den normala kreditmarknaden får inte ske. Verket beslutar självt över sina investeringar. Förvärv av aktier eller andra ägarkapitaltillskott till de direkt ägda dotterbolagen liksom försälj­ning av aktier får dock inte ske utan regeringens godkännande. Även markförvärv och markförsäljningar överstigande I milj.kr.kräver rege­ringens tillstånd.

Domänverket får placera sina likvida tillgångar räntebärande i svensk bank. Utlåning utöver normala rörelsekrediter får ej ske med undan­tag av lån till AB Statens Skogsindustrier (ASSI) och AB Göta kanalbolag.

Regeringen fastställer ett avkastningskrav på domänverket för fem år i taget. Kravet innebär för närvarande att verket skall inleverera till staten dels 51 % av årsresultatet, dels 40 milj.kr. Inleveransen får dock inte understiga 85 milj.kr.per år. För åren 1986 och 1987 har domänverket inlevererat till staten 172 milj. kr. resp. 169 milj.kr.

Beträflfande kapitalöverföring mellan bolag eller mellan aflfärsverket och

bolag under verket får domänverket sålunda för närvarande inte utan

regeringens godkännande överföra medel i form av ägartillskott, lån eller

borgensåtagande annat än i form av betalning för fullgjord prestation eller

31

sedvanliga rörelsekrediier. Överföringar från dotterbolagen till domänver­ket kan i övrigt ske endast genom bolagsstämmobeslut avseende avkast­ning på ägarkapital.

Vad gäller Domänkoncernens aktiebolag drivs dessa enligt de generella bestämmelserna i aktiebolags- och bokföringslagen.

Prop. 1988/89:25 Bilaga 7

2.3 Kas.sahantering

Mitt förslag: Domänverket får inom en ram av 150 milj. kr.jämte ränta överföra likvida medel mellan verket och dess dotterbolag i form av kortfristig utlåning resp. upplåning.

Domänverkets förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen fiir mitt fiirslag: Såväl inom domänverket som inom dess dotter­bolag bedrivs en ändamålsenlig kassahantering med syfte att på affärsmäs­siga grunder begränsa företagens finansiella kostnader. Inom både domän­verket och Domänföretagsgruppen förekommer en central hantering av kassamedel med hjälp av bl. a. koncernkonton, varigenom företagens likvi­da flöde samlas och över- resp. underskott inom olika delar av företagen utjämnas. Någon utjämning av koncernens samlade likviditetsflöde över den gräns som i finansiellt hänseende går mellan verket och dess bolag kan dock med hänsyn till gällande regler inte ske.

Inom Domänföretagsgruppen utnyttjas för kortflristig finansiering en checkräkningskredit. Beroende på säsongmässiga skillnader i. bolagens likvidiletsflöde kan denna kredit beräknas variera mellan O och 180 milj. kr. under året. Hänsyn har härvid även tagits till under år 1988 tillkommande från ASSI förvärvade sågverksrörelser.

Domänverket strävar efter en viss kassahållning i syfte att utjämna svängningar i likviditetsströmmarna dels under året, dels under konjunk­turcykler. Enligt nuvarande regler får verket placera likvida medel i bank.

För Domänkoncernen innebär nämnda förhållanden att aflfärsverkets kassa t. ex. kan vara positiv och placerad till en avkastning som motsvarar bankernas inlåningsränta samtidigt som bolagsgruppen kan vara tvingad att utnyttja en kortfristig kredit till en kostnad motsvarande bankernas utlåningsränta och förekommande kreditavgifter. Sammantaget innebär detta för koncernen en väsentligt ökad räntekostnad, jämfört med om koncernens kassahantering kunde göras gemensam.

För att skapa förutsättningar för en inom Domänkoncernen ändamåls­enlig kassahantering och samtidigt säkerställa att en tydlig gräns bibehålls mellan aflarsverkets och bolagsdelens medel delar jag domänverkets be­dömning att verket för rörelsebetingad kortsiktig likviditetsutjämning skall få låna ut till resp. uppta lån från dotterbolag inom koncernen inom en ram av vid varje tidpunkt högst 150 milj. kr.jämte ränta. Jag föreslår sålunda att domänverket medges rätt att genomföra dessa ändringar röran­de kassahanteringen.

32

2.4 Lån och borgensåtagande

Mitt nirslag: Domänverket får för långfristiga investeringsändamål låna ut eller teckna borgen för lån till verkets dotterbolag intill en sammanlagd ram av vid varje tidpunkt högst 100 milj. kr.jämte ränta.

Prop. 1988/89:25 Bilaga 7

Domänverkets förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen för mitt fiirslag: Inom Domänkoncernens dotterbolag pågår för närvarande ett omflattande investeringsprogram. Härvid kan nämnas såväl mycket stora sågverksinvesteringar inom Domänföretagsgruppen som be­tydande investering inom DomänTurist AB. Dessa investeringar avses till viss del finansieras genom långfristig upplåning inom resp. bolag.

Vid bolagens upplåning råder det förhållandet att en fordringsägare till något av bolagen inte kan ha några formella anspråk på aflTärsverket utan enbart på resp. bolag. För att Domänkoncernen skall kunna uppnå de villkor som koncernens reella soliditet skulle kunna antas berättiga till bör domänverket i vissa flall kunna ställa borgen för bolagens åtaganden eller i mån av tillgång på utlåningsbara medel självt kunna låna ut medel till dotterbolagen i syflte att begränsa koncernens samlade finansiella kost­nader.

Den långfristiga nyupplåningen inom Domänkoncernens dotterbolag kan översiktligt beräknas till ca 50 75 milj.kr.under de närmaste åren. Sammantaget innebär detta en total långflristig upplåning om ca 100 125 milj.kr. Föreslagen ram medger sålunda dels en möjlighet till täckning av nyupplåningen, dels viss omplacering inom nuvarande upplåningsvolym.

Jag delar domänverkets bedömning att mot bakgrund av bolagsgruppens ökade verksamhet och omflattning samt det därmed omflattande investe­ringsprogrammet verket måste flå ökade möjligheter att låna ut eller teckna borgen för lån till verkets dotterbolag. Jag föreslår därför att domänverket flår låna ut eller teckna borgen för lån till verkets dotterbolag intill en sammanlagd ram av vid varje tidpunkt högst 100 milj. kr.jämte ränta.

3 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.godkänna att domänverket inom en ram av 150000000 kr. jämte ränta flår överföra medel mellan verket och dess dotterbolag i form av kortfristig utlåning resp. upplåning (avsnitt 2.3),

2. godkänna att domänverket för långflristiga investeringsändamål flår låna ut eller teckna borgen för lån till verkets dotterbolag inom en sammanlagd ram av vid varje tidpunkt högst 100000000 kr. jämte ränta (avsnitt 2.4).

33

Civildepartementet

--op-1988/89:25

Bilaga 8 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1988

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89

Trettonde huvudtiteln

B.Statlig rationalisering och revision, statistik m.m.

B 5. Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet

Riksdagen har beslutat om ombildning av datamaskincentralen för admi­nistrativ databehandling (DAFA) till aktiebolag (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4, rskr. 89) samt om den slutliga regleringen av ombildningen av DAFA till aktiebolag m.m. (prop. 1985/86:112, FiU 1985/86:20, rskr. 215).

Ombildningen till aktiebolag (DAFA Data AB) innebar att samtliga kunder skulle debiteras mervärdeskatt. Följden blev en kostnadsökning för icke mervärdeskatteskyldiga statliga kunder. Denna kostnadsökning hade inte beaktats i myndigheternas budgetförslag för budgetåret 1986/87. I beslutet om den slutliga regleringen angavs därför att DAFA Data AB under budgetåret 1986/87 skulle behålla en oförändrad prisnivå mot de statliga myndigheterna. För att kompensera DAFA Data AB för den resultatförsämring som därmed skulle bli följden fick bolaget ett prelimi­närt beräknat kapitaltillskott på 13 milj. kr. Tillskottet kunde dock slutgil­tigt fastställas först efter bolagets bokslut hösten 1987.

Enligt bokslutet för DAFA Data AB blev det flaktiska utflallet av mervär­deskatteskyldigheten 3 444000 kr. större än det beräknade kapitaltillskot­tet exklusive mervärdeskatt. Anledningen till detta är dels att kapitaltill­skottet var mervärdeskattepliktigt, vilket inte var förutsett, dels att tjäns­tevolymen blev större än beräknat. Med mervärdeskatt uppgick det totala bdoppet till 4 258 500 kr.

Vid ombildningen till aktiebolag beräknades också 4,7 milj. kr. som en

skuld för DAFA Data AB till staten. Detta belopp utgjorde skillnaden

mellan de nettotillgångar som överfördes från myndigheten DAFA till

aktiebolaget och det ägartillskott av kapital som bolaget behövde. Bokslu­

tet visade emellertid att skulden till staten uppgick till endast 766447 kr.

plus upplupen ränta under 15 månader. Orsaken till detta är att större

tillgångar än beräknat behövde överföras till centralnämnden för fastig­

hetsdata i samband med att DAFAs driftställe i Gävle överfördes till

nämnden.

34

Nettoeffekten av slutrcgleringen av DAFA:s ombildning fill aktiebolag    Prop. 1988/89:25 innebär att DAFA Data AB bör tillföras 3400000 kr. i florm av ett kapital-    Bilaga 8 tillskott..I detta ingår en kvittning av DAFA Data AB:s skuld till staten.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

till Vi.ss rationali.serlng.s- och utvecklingsverk.samliet på tilläggs­budget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1988/89 anvisa ett för­slagsanslag på 3400000kr.

35

Miljö-och energidepartementet

Prop. 1988/89:25

Bilaga 9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 oktober 1988

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1988/89

Fjortonde huvudtiteln

A. Miljö- och energidepartementet m. m.

[1] A 2. Utredningar m. m.

Under denna anslagsrubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1988/89 anvisats ett reservationsanslag av 7,8 milj. kr. Den ingående reservationen under anslaget uppgick till ca 2,6 milj. kr. Utredningsverksamheten beräk­nas nu, bl.a. som en följd av verksamheten inom delegationen (ME 1987:03) för miljöprojekt Göteborg, bli mer omflattande och kostnadskrä­vande än vad som förutsågs vid anslagsberäkningen hösten 1987. Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehov på 5,7 milj. kr.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

till Utredningar m. m. på tilläggsbudget I för budgetåret 1988/89 anvisa ett reservationsanslag av 5 700000 kr.

C. Energi

[2] Verksamheten vid statens vattenfallsverk

Fr.o.m. budgetåret 1988/89 flastställer riksdagen omflattning och inrikt­ning av statens vattenflallsverks (Vattenflalls) investeringar samt beslutar om finansiering av investeringarna (prop. 1987/88:87, NU 40, rskr. 376).

Vattenfall

Försäljning av aktier i Brävalla Kraft AB

I skrivelse den 7 juni 1988 har Vattenfall redovisat samarbetet mellan Vattenfall och Norrköpings kommun om ett kraftvärmeverk i Norrköping inom ramen för det gemensamt ägda bolaget Bråvalla Kraflt AB.

Samarbetet inom bolaget regleras av ett konsortialavtal flrån år 1967.

Norrköpings kommun har sagt upp konsortialavtalet, vilket Vattenfall har

36

motsatt sig. Frågan om konsortialavtalets giltighet är föremål för prövning    Prop. 1988/89: 25 vid Stockholms tingsrätt. För närvarande vilar målet i tingsrätten eftersom    Bilaga 9 förlikningsförhandlingar pågår mellan parterna.

Vattenfall och Norrköpings kommun har förlikningsvis erbjudit varand­ra att köpa den andra delägarens aktier i Bråvalla Kraft AB. Parterna har slutligen den 29 april och 6 juni 1988 träffat avtal om med förbehåll för regeringens godkännande att Norrköpings kommun skall överta Vatten­falls aktier för 200 milj. kr., att erläggas inom en fyraårsperiod.

Vattenfall har i skrivelsen hemställt att regeringen godkänner avtalet om försäljningen av aktier i Bråvalla Kraft AB.

Försäljning av andd I Sikfors krafistatlon

1 skrivelse den 7 september 1988 har Vattenfall redovisat förhandlingar som Vattenfall har fört med Piteå kommun om att rationalisera energiför­sörjningen inoiTi kommunen.

För närvarande ombesörjs den ledningsbundna energidistributionen inom kommunen av tre skilda företag; Piteå kommun, Piteortens Eldistri­butions AB vilket är helägt av Vattenfall Energiverksgrupp AB (VEAB) och Vattenfall.

Parternas avsikt har varit att på ett rationellt sätt samordna energiför­sörjningen inom Piteå kommun. En avgörande förutsättning för att nå en överenskommelse med kommunen har enligt Vattenfall varit att Vatten­fall avyttrar en del av Sikfors kraftstation till ett särskilt nybildat bolag som skall ägas gemensamt av Vattenfall genom VEAB och Piteå kommun.

Den nu träflade överenskommelsen innebär att VEAB och Piteå kom­mun bildar AB PiteEnergi med aktiefördelningen 50 % för Piteå kommun och VEAB vardera. AB PiteEnergi övertar samtliga aktier i Piteå Ener­giverk AB och Piteortens Eldistributions AB. Genom att dessa två bolag får en gemensam ägare möjliggörs en samordning av verksamheten inom dessa bolag.

AB PiteEnergi skall dessutom enligt överenskommelsen förvärva 25 % av Sikfors kraftstation från Vattenfall för Vattenfalls självkostnader. Det fortsatta samarbetet avseende Sikfors kraftstation skall, enligt Vattenflall, grundas pä att Vattenfall svarar för löpande administration, drift och underhåll av stationen samt att den producerade energin och de årliga kostnaderna fördelas mellan ägarna i proportion till ägarandelarna.

Vattenfall framhåller i skrivelsen att överenskommelsen med Piteå kom­mun är i linje med Vattenfalls allmänna strävan att utöka och bredda samarbetet med kommunerna samt att rationalisera energiförsörjningen.

Vattenfall har i skrivelsen hemställt att regeringen godkänner överlåtelse och försäljning av 25 % av Sikfors kraftstation till AB PiteEnergi.

Föredraganden

Riksdagen har bemyndigat regeringen att, inom en ram om högst 5 milj.

kr. per budgetår, besluta om försäljning av aktier som förvaltas av statens

37

vattenfallsverk (prop. 1983/84:100 bil. 14 s. 137, NU 30; rskr. 297). I fråga    Prop. 1988/89:25 om avyttring av fastigheter framgår av förordningen (1971:727) om för-    Bilaga 9 säljning av staten tillhörig fast egendom att regeringen utan riksdagens samtycke får medge Vattenfall att avyttra Vattenfall tillhörig egendom, om taxeringsvärdet eller, där sådant värde inte är åsätt, det vid särskild värde­ring utrönta saluvärdet inte överstiger 5 milj. kr.

Avyttring av aktier I Bråvalla Krafi AB

Den uppgörelse som träflfats mellan Vattenfall och Norrköpings kommun innebär att samarbetet inom Bråvalla Kraft AB upphör. Eftersom ingen av parterna önskar flortsatta samarbetet har jag ingen erinran mot överens­kommelsen. Då regeringen enligt gällande regler inte har rätt att utan riksdagens godkännande medge Vattenfall att avyttra aktierna, förordar jag att frågan underställs riksdagens prövning och att regeringen bemyndi­gas att godkänna avtalet om försäljning av aktier i Bråvalla Kraft AB för 200 milj. kr. Likviden bör av Vattenfall användas för att amortera statslå­net.

.Avyttring av aktier I Sikfors kraftstation

Vattenflalls överenskommelse med Piteå kommun innebär enligt min me­ning ett viktigt steg för att rationalisera energidistributionen i Piteå kom­mun. Försäljningslikviden bör även i detta flall användas för att amortera statslånet. Frågan om avyttring av 25 % av Sikfors kraftstation är av den arten att ett godkännande av riksdagen behövs. Jag förordar att ett sådant godkännande inhämtas.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att godkänna avtalet den 29 april och 6 juni 1988 mellan statens vattenfallsverk och Norrköpings kom­mun om försäljning av statens aktier i Bråvalla Kraft AB till Norr­köpings kommun,

2.

bemyndiga regeringen att godkänna att statens vattenfallsverk avyttrar 25 % av Sikfors kraftstation.

38

Förteckning

över anslag som regeringen begär på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1988/89.

Statsutgifter

//. Justitiedepartementet

D 7    Information till nämndemän, reservatlon.sanstag

5000000

F 7     Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital m. m.,

re.servatlon.sanslag

1300 000

Prop. 1988/89:25 Bilaga 10

/V. Försvarsdepartementet F 19   Anskaffning av materiel för kustbevakningen, /öV.s/ag.s-

an.slag

22 000000

K 7    Nämnden för vapenfriutbildning. /o>.v/fl.sa«.s7i3

1 200000

VIII. Utbitdning.sdepartementet F 8     Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk

genom bibliotek m. m.. förslagsanslag

1105 000

G 24  Utbyte av TV-sändningar mellan Sverige och Finland,

.lÖr.slag.san.slag

4 056000

X. 

A rtwtsmarknadsdepartementct D 1     Statens invandrarverk. /o>-.s/

25 800000 1450000

XII. Industridepartementet C 2     Lokaliseringsbidrag m. m., reservalioii.sanslag

35000000

XIII. Civildepartementet B 5     Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet, /ö>-slag.san.stag

3400000

XIV. Miljö- och energidepartementet A 2     Utredningar m. m., reservationsanslag

Summa

5 700000 118011000

NorstedtsTryckeri, Stockholm 1988

39