Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1984/85:211

Regeringens proposition

1984/85:211

om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.;

beslutad den 2 maj 1985.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om prisregleringen på sockerbetor och socker för tiden den Ijuli 1985-den 30juni 1987 och för övriga jordbruks­produkter för tiden den Ijuli 1985-den 30juni 1986. Vidare behandlas åtgärder för att stimulera exporten av livsmedel. Dessutom tas upp vissa anslagsfrågor på jordbrukels område.

1    Riksdagen 1984/85. I samt. Nr 211

Prop. 1984/85:211

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1985-05-02

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.Carlsson,[REDACTED_EFTERNAMN], Thun­borg, Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.

1    Inledning

I prop. 1984/85: 166 har regeringen lagt fram förslag lill riktlinjer för en samlad livsmedelspolitik. Dessa grundar sig på förslag som har avgells av 1983 års livsmedelskommitié'.

Regeringen uppdrog den 20 december 1984 ål statens jordbruksnämnd att efter överiäggningar med företrädare för sockerbetsodlarna och socker-tillverkningen samt jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen på sockerbetor och soc­ker för tiden den Ijuli 1985-den 30juni 1987.

Nämndens förslag skulle bygga på att driften vid samtliga nu existerande sockerbruk skall upprätthållas. Sockerbelsarealen borde med utgångs­punkt i en areal är 1985 om högst 51 500 hektar anpassas med hänsyn till den beräknade trendmässiga avkasiningsökningen för sockerbetor. Över­läggningarna skulle ske med utgångspunkt i riksdagens beslut om mål för livsmedelspoliliken (prop. 1983/84:76, JoU 20, rskr 141) och i den ordning som gäller för övriga jordbruksprodukter enligt nämnda riksdagsbeslut. Förslaget skulle vara så avvägt att något underskott inte beräknas upp­komma i sockerregleringsfonden. Nämnden borde vidare beakta vad som i prop. 1983/84: 191 anförts om finansieringen av visst slöd lill biodlingen.

Statens jordbruksnämnd har efter avslutade överläggningar i skrivelse den 20februari 1985 lagt fram förslag beträffande prisregleringen på soc-

' Generaldirektören Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, riksdagsledamoten Arne An­dersson i[REDACTED_EFTERNAMN], lantbrukaren Eric[REDACTED_EFTERNAMN]. journalisten Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN], riks­dagsledamöterna Egon[REDACTED_EFTERNAMN]. Einar[REDACTED_EFTERNAMN], Grelhe[REDACTED_EFTERNAMN]. Åke[REDACTED_EFTERNAMN] och Aina Weslin.

Prop. 1984/85:211

3

kerbetor och socker för fiden den Ijuli 1985-den 30juni 1987. Skrivelsen bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 1.

Regeringen uppdrog den Mfebruari 1985 åt statens jordbruksnämnd att, efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jord­bruksnämndens konsumentdelegation, lämna förslag om den närmare ut­formningen av prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för liden den Ijuli 1985-den 30juni 1986. Förslaget skulle utformas med utgångspunkt i riksdagens beslut om vissa livsmedelspoli-liska frågor (prop. 1983/84:76, JoU 20, rskr 141).

Vidare skulle jordbruksnämnden lägga fram förslag om användningen av införselavgiftsmedel och därvid utgå frän alt av införselavgiftsmedel utan­för fördelningsplanen ett belopp motsvarande 8,5 milj. kr. fick disponeras för pristillägg på får- och lammkött samt 8 milj. kr. för att täcka kostnader för statistik på jordbrukels område.

Jordbruksnämnden skulle också ta upp frågan om ytterligare finansi­ering inom ramen för jordbruksprisregleringen av viss del av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård. Ulgångspuklen skulle härvid vara att ytteriigare 15 milj. kr. avlastas statsbudgeten.

Vidare skulle prövas möjligheterna att finansiera en lill lOmilj.kr. upp­gående del av kostnaderna för den statliga rådgivningen till jordbruket på annat sätl än över statsbudgeten.

Slutligen skulle jordbruksnämnden lämna förslag om en successiv av­veckling av den röriiga kredit pä högst 250 milj. kr. som f.n. stär lill förfogande för säsongmässig lagring av jordbruksprodukter. Utgångspunk­ten skulle vara en minskning av krediten från den Ijuli 1985 med lOOmilj.kr. Vidare skulle jordbruksnämnden beakta att den rörliga kredit på högst 120milj. kr. som f. n. stär till förfogande för ändamål inom jord­bruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen skulle minskas fill 50milj.kr. från den Ijuli 1985.

1 skrivelse den 24 april 1985 har jordbruksnämnden efter avslutade över­läggningar lagt fram förslag till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område efter den 30juni 1985 m.m. Till jordbruksnämndens skrivelse har fogats särskilda skrivelser från Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation med synpunkter på jordbruksnämndens förslag. Två ledamöter i jordbruksnämnden har avgett reservation mot förslaget. Jordbruksnämndens skrivelse med delegationernas synpunkter samt reservationen bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 2.

Livsmedelskommittén har den 30januari 1985 överiämnat belänkandet (Ds Jo 1985: 1) Export av livsmedel. Belänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels kommitténs sammanfattning av betänkandet som bilaga 3, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena över betänkandet som bilaga 4. Beträffande nuvarande förhållanden m.m. samt kommitténs närmare överväganden hänvisas lill betänkandet.

Prop. 1984/85:211

4

Jordbruks-, skogs- och fiskeriadminisirativa utredningen' avgav i sep­tember 1984 betänkandet (Ds Jo 1984: 14) Samordning av vissa resurser vid lantbruksnämnderna, skogsvårdsstyrelserna och den lokala fiskeriadmi-nistrationen.

I betänkandet behandlas förutsättningarna för att genom samverkan i olika former effektivisera användningen av de samlade resurserna för länsmyndigheterna under jordbruksdepartementet.

Efter remiss har yttranden över utredningens betänkande avgetts av riksrevisionsverket (RRV), statskontoret, lantbruksstyrelsen - som bifo­gat yttranden från samtliga lantbruksnämnder, skogsstyrelsen - som bifo­gat yttranden frän samtliga skogsvärdsslyrelser, länsstyrelserna i Uppsala, Malmöhus, Göteborgs och Bohus saml Älvsborgs län. Lantbrukarnas riks­förbund (LRF), Svenska cellulosa- och pappersbruksföreningen. Central­organisationen SACO/SR och Trädgårdsnäringens riksförbund. Ett yttran­de har också inkommit från Svenska skogsarbeiareförbundet.

I prop. 1984/85: 100 (bil. 11 s. 20, 38, 43 och 71) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, lill Lantbruks­nämnderna för budgetåret 1985/86 beräkna ett förslagsanslag av 212781000 kr., till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område förbud-getåret 1985/86 beräkna ett förslagsanslag av 2 968000000 kr., till Bidrag lill permanent skördeskadeskydd för budgetåret 1985/86 beräkna ett anslag av 1 000 kr., lill Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. för budgetåret 1985/86 beräkna ett förslagsanslag av 23898000 kr., till Lant­bruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet för budgetåret 1985/86 beräkna ett förslagsanslag av 1000 kr. och lill Bidrag till djurens hälso- och sjukvård för budgetåret 1985/86 beräkna ett reserva­tionsanslag av 40470000 kr. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor.

2   Föredragandens överväganden

2.1 Prisregleringen på sockerbetor och socker

Prisregleringens utformning under perioden

Jordbruksnämnden bar pä regeringens uppdrag haft överläggningar med Sveriges betodlares centralförening (SBC) och Svenska sockerfabriks AB (SSA) saml nämndens konsumentdelegation om prisregleringen pä socker­betor och socker för tvåårsperioden den Ijuli 1985-den 30juni 1987. Efter avslutade överläggningar och i samförstånd med SBC, SSA och konsu­mentdelegationen föreslår jordbruksnämnden att sockerbetsodlarna årli­gen under perioden erhåller kompensation för kostnadsökningar i odlingen saml inkomslföljsamhet utifrån utfallet av obundna överläggningar. För

' F.d. statssekreteraren Ivan Eckersten.

Prop. 1984/85:211

5

SSA: s del föreslår jordbruksnämnden att kompensation för kostnadsök­ningar m. m. ges en gäng per år utifrån utfallet av obundna överläggningar.

SSA övergår fr.o.m. hösten 1985 lill gaseldning vid flera sockerbruk och jordbruksnämnden föreslår bl. a. mol bakgrund härav att en särskild arbetsgrupp utreder kompensationsmodellen med avseende på energikost­nader. Vidare får enligt jordbruksnämnden korrigeringar göras av betod-lingens och SSA: s kostnadsvolymer på grund av att kontraktsvillkoren för frö, biprodukter, transporter m.m. ändras fr.o.m. år 1985.

Nämnden har redovisat förslag till kompensationsbelopp avseende reg-leringsårel 1985/86. Jag återkommer lill detta förslag i det följande. I fråga om kompensalionsbeloppen för regleringsåret 1986/87 föreslår jordbruks­nämnden att överiäggningar äger rum i slutet av år 1985. Härvid bör enligt nämnden sedvanligt material om kostnadsvolymer, kostnadsutveckling m. m. las fram och i huvudsak ligga till grund för överläggningarna.

Om väsentligt ändrade förutsättningar inträffar under regleringsperioden föreslår jordbruksnämnden au del bör få ankomma på den att efter över­läggningar med delegationerna lägga fram förslag lill de åtgärder som kan anses påkallade.

För egen del kan jag i allt väsentligt biträda jordbruksnämndens förslag beträffande utformningen av prisregleringen på sockerbetor och socker för iväårsperioden 1985/86-1986/87. Förslaget bygger på alt driften vid samt­liga nu existerande sockerbruk bibehålls. Koslnadskompensalionen lill betodlarna och sockerbolaget samt betodlarnas inkomslföljsamhet bör be­stämmas en gäng per år efter obundna överläggningar. Överläggningarna avseende regleringsårei 1986/87 bör som jordbruksnämnden har föreslagit äga rum i slutet av år 1985. Som jordbruksnämnden framhåller behöver vissa frågor inom prisregleringen ses över med anledning av ändrade kontraktsvillkor mellan betodlarna och SSA samt övergång lill gaseldning vid vissa sockerbruk. Del ankommer på jordbruksnämnden att ta de initia­tiv som behövs härför och att vid behov komma in lill regeringen med de förslag som kan föranledas av översynen. Om väsentligt ändrade förutsätt­ningar inträffar under perioden bör det vidare ankomma på jordbruks­nämnden att efter överläggningar med SSA, SBC och konsumentdelega­tionen lägga fram förslag till de åtgärder som kan anses påkallade.

Del bör ankomma på regeringen att besluta om den närmare utformning­en av prisregleringen under perioden.

Areal och arealbidrag

Under innevarande prisregleringsperiod har sockerbelsarealen i enlighet med riksdagens beslut (prop. 1982/83:162, JoU 35, rskr 336) minskats med 500 ha per år med sikte på en areal är 1985 på högst 51 500 ha. Jordbruks­nämnden föreslår nu all arealen bör uppgå lill högst 51 300 ha både år 1985 och år 1986. Erforderiig kvotering av odlingen bör utgå från nu gällande principer och godkännas av nämnden. Prisavdraget vid överodling bör vara kraftigt.

Prop. 1984/85:211

6

Jordbruksnämnden föreslår oförändrade arealbidrag. Det innebär 500 kr. per ha till odlarna på Gotland, 400 kr. per ha till odlarna på Öland och 200 kr. per ha till de odlare i Småland och Blekinge som levererar betor till bruket i Mörbylånga.

Jag biträder jordbruksnämndens förslag till total sockerbeisareal och arealbidrag. Del bör ankomma på regeringen att besluta i dessa frågor under perioden.

Ersättningen tiU sockerbetsodlarna och sockerbolaget

Jordbruksnämnden föreslår efter överläggningar och i samförstånd med SBC och konsumentdelegationen alt betodlarna i form av prishöjningar per den Ijuli 1985 ges kostnadskompensalion med 40,23 milj. kr. och inkomsl­följsamhet med 3,77 milj. kr. Förslaget innebär all grundpriset för socker­betor med 16% sockerhall bör höjas med 1,72 kr. per 100 kg. vilket motsvarar en partiprishöjning pä socker med 13,67 kr. per 100 kg eller 3,1 %. Grundpriset på sockerbetor föreslås år 1985 bli 30,20kr. per 100kg.

Vad gäller kompensationen till sockerbolaget föreslår jordbruksnämn­den att prisregleringen, liksom tidigare, endast bör avse strösocker. Av verksamheten vid raffinaderiet i Arlöv bör ingå raffineringen av såväl inhemskt som importerat råsocker för den svenska marknaden.

Sockerpriset har hittills justerats när oljepriset har ändrats med minst ± 160 kr. per m'. Denna regel ledde under regleringsårei 1983/84 lill två prishöjningar på sammanlagt 8,19 kr. per 100 kg socker. Under reglerings-året 1984/85 har regeln hittills givit en höjning om 3,95kr. per 100 kg socker.

Jordbruksnämnden föreslår efter överläggningar och i samförstånd med SSA och konsumentdelegationen alt SSA för regleringsårei 1985/86 liller­känns kostnadskompensation i form av prishöjningar per den Ijuli 1985 med 29 milj. kr. I kostnadskompensationen ingår vissa engångsersättning­ar. Vidare har avdrag gjorts med hänsyn lill effeklivilelsförbätiringar i sockerproduktionen och för definitiv reglering av oljekostnaderna för reg­leringsårei 1983/84.1 koslnadskompensalionen har vidare merkostnaderna för bruken pä Öland och Golland beaktats vilket vid normal produktions­volym innebär 18,4 milj. kr. Dessutom föreslås SSA erhålla 4,3 milj. kr. ur sockerregleringsfonden för driften av dessa bruk.

Koslnadskompensalionen lill SSA motsvarar en prishöjning på 9,01 kr. per 100 kg socker eller 2,1%. Härtill kommer effekterna av eventuell sluljustering av lönekostnadskompensationen saml av eventuella oljepris­ändringar.

Tillsammans medför de prishöjningar som jordbruksnämnden har före­slagit att sockerpriset i fabriksledet stiger den Ijuli 1985 med ca 23kr. per 100kg eller med 5,2%. Jordbruksnämnden begär alt få genomföra prishöj­ningarna på ell sådant sätt alt minsta möjliga störning uppslår på markna­den. Nämnden föreslår vidare alt ersättningen för raffinering och lagring

Prop. 1984/85:211

7

av importerat råsocker får höjas motsvarande genomsnittliga kostnadsök­ningarna i sockertillverkningen.

För egen del vill jag framhålla följande. Det bör ankomma på regeringen att besluta om kostnadskompensation och inkomslföljsamhet för betod­larna och om kostnadskompensation för SSA under regleringsperioden. Jag biträder de förslag som jordbruksnämnden har lagt fram och avser alt vid senare tillfälle återkomma till regeringen i frågan.

Gränsskyddet och regleringsekonomin

Gränsskyddei för socker föresläs av jordbruksnämnden utgå enligl de grunder som hittills har gällt. Detta innebär att en införselavgift las ut för importerade kvantiteter under perioder då världsmarknadspriset under­stiger det fastställda avräkningspriset på socker ur svenska betor. De uppburna medlen bör - liksom hittills - tillföras sockerregleringsfonden.

Jag biträder jordbruksnämndens förslag i fråga om gränsskyddet för socker.

Vid behov bör jordbruksnämnden få ta ut en försäljningsavgifl på allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det inhemska pariipriset att höjas med ell belopp som motsvarar försäljningsavgiften. De insamlade medlen bör användas för att subventionera sockerimport när världsmark­nadspriset är högre än det svenska.

Behållningen i sockerregleringsfonden var I0,4milj. kr, den 30juni 1984. Utgående behållning den 30juni 1985 kan enligt jordbruksnämnden beräk­nas till 25-30 milj. kr. Vid normal skörd år 1985 blir inkomsterna av införselavgifler begränsade med hänsyn lill att skörden år 1984 gav ett överskoll. Överskottet minskar importutrymmet under regleringsårei 1985/86. Fondens behållning kan därför beräknas minska under reglerings-året 1985/86. Mot denna bakgrund har betodlarna och SSA inte aktualise­rat frågan om ytleriigare återbetalningar av medel ur sockerregleringsfon­den.

Betodlarna och SSA bör enligt jordbruksnämnden om sä erfordras skju­ta till medel så all fonden den 30juni 1986 och den 30juni 1987 inte visar underskott. Denna garanti gäller för prisutjämning av olika slag samt i princip nu gällande former av regionalstöd. I gengäld bör näringen - med beaktande av förändringar i regleringsekonomin hösten 1985 och hösten 1986 få ta upp överläggningar om eventuell ytterligare återbetalning av tidigare inbetalda medel. Medlen skall fördelas i samma proportioner som för 1983 års skörd. Utbetalningarnas storlek får då bedömas utifrån skör­darnas storlek och tillgängliga medel i fonden.

Kostnaderna för subventionering av frakten av socker till de fyra nordli­gaste länen och Kopparbergs län bör enligl jordbruksnämnden få bestridas från sockertegleringsfonden med 1,2 milj. kr. Ur fonden bör dessutom bestridas kostnaderna för dels arealbidrag lill de odlare som levererar betor lill öbruken till en beräknad kostnad av 3,5-4,0 milj. kr., dels

Prop. 1984/85:211

8

ersättning om 4,3 milj. kr för SSA:s merkostnader för driften vid dessa bruk. Till kollektiva åtgärder inom biodlingen bör las 0,5 milj.kr. ur sockerfonden. Vidare bör regleringsföreningen Svensk Sockerhandels ad­ministrationskostnader få täckas ur fonden. Fondmedlen används också till vissa kostnader inom prisuljämningen för varor innehållande socker. Vid tillverkning av vissa produkter såsom farmacevtiska halvfabrikat för export återbetalas införselavgifien för förbrukat socker. 1 en situation med ingen eller ringa sockerimport bör i stället enligt jordbruksnämnden ex­portbidrag ur sockerregleringsfonden lämnas för sädana produkter.

Jag biträder jordbruksnämndens förslag beträffande regleringsekonomin under regleringsperioden 1985/86-1986/87. Liksom hittills bör även stödet lill merkostnaderna för öbruken finansieras inom ramen för regleringen.

2.2 Prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker

Jordbruksnämnden har utformat sitt förslag med utgångspunkt i riksda­gens beslut om mål för livsmedelspoliliken (prop. 1983/84:76, JoU 20, rskr 141). En annan utgångspunkt har varil statsmakternas mål om en inflation på högst 3% för år 1985, vilket också getts uttryck i införandel av allmänt prisstopp och andra ekonomisk-politiska åtgärder.

Jordbruksnämnden har vidare i enlighet med sitt uppdrag utgått från all prisregleringsperioden skall omfatta fiden den Ijuli 1985-den 30juni 1986. Mittpriser m. m. föreslås under perioden få ändras den Ijuli 1985 och den 1 januari 1986.

Jordbruksnämndens förslag innebär per den 1 juli 1985 att jordbruket för ökade kostnader under det senaste halvåret lillerkänns 292milj. kr. och viss livsmedelsindustri 153 milj. kr. För inkomslföljsamhet med andra grupper i samhället erhåller jordbrukarna 102 milj. kr. vilket enligt nämn­den bör ge en inkomstökning med 5%. Från det sammanlagda totalbelop­pet av 547 milj. kr. görs ett avdrag för rationaliserings- och produktivitets­vinster i jordbruket och berörd livsmedelsindustri av totalt 82 milj. kr.

Sammanlagt innebär dessa förslag all jordbruket och den del av livsme­delsindustrin som omfattas av jordbruksprisregleringen (främst mejerier och slakterier) genom alt prisnivån i prisregleringsledet höjs den 1 juli 1985 tillförs 465 milj. kr. Beloppels storlek har inte accepterats av Lantbrukar­nas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation.

Genom förslaget beräknas prisnivån i prisregleringsledet höjas med ca 2%. Vid oförändrade öresmarginaler i efterföljande led och inkl. mervär­deskatt beräknas förslaget medföra all prisnivån i konsumentledet (KPl) höjs med drygt O, I %.

Sedan regeringen och riksdagen tagit ställning till förslaget kommer beloppet alt fördelas på produkter efter överläggningar under maj/juni.

Vad gäller den 1 januari 1986 föreslår jordbruksnämnden ett preliminärt kompensationsbelopp av 348milj. kr. Detta belopp har beräknats utifrån

Prop. 1984/85:211

9

en prognos över prisutvecklingen under tiden april-oktober 1985. Det definitiva beloppet föresläs fastställas efter överiäggningar i november/de­cember 1985.

Nyssnämnda belopp har godtagits av konsumentdelegationen men inte av Lantbrukarnas förhandlingsdelegation.

De närmare grunderna för beräkningen av beloppen framgår av jord­bruksnämndens förslag (bilaga 2).

För egen del vill jag framhålla följande. Ett viktigt mål för regeringens ekonomiska politik är att pressa ned inflationen under år 1985 lill 3%. Att pressa ned inflationen är nödvändigt om vi skall kunna fortsätta den ekonomiska återhämtning som inletts under de senaste åren, bibehålla vår internationella konkurrenskraft och bevara konsumenternas köpkraft. Att denna politik lyckas är också av stor betydelse för jordbruket. En fortsatt framgångsrik ekonomisk politik är enligt min mening en förutsättning för alt vi skall kunna komma lill rätta med de problem som f. n. råder inom livsmedelssektorn, inte minst med överskotten av jordbruksprodukter.

Jordbruksnämndens förslag innebär all jordbruket fär kompensation för ökade kostnader i produktionen och dessutom en inkomstökning med 5 %. Den föreslagna inkomstökningen motsvarar således vad löntagarna får för år 1985. Även i fräga om det totala beloppet ligger jordbruksnämndens förslag inom ramen för det inflationsmål på 3 % som regeringen ställt upp. Jag kan därför biträda jordbruksnämndens förslag.

Förslaget innebär att jordbruket och viss förädlingsindustri genom änd­rade mittpriser m. m. per den Ijuli 1985 lillerkänns 465 milj. kr. Jordbruks­nämnden bör ta upp överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdele­gation och nämndens konsumentdelegation om fördelningen av beloppet på produkter och inkomma med förslag härom lill regeringen. Det ankom­mer på regeringen att besluta i denna fråga.

1 fråga om kompensationen per den 1 januari 1986 förordar jag i enlighet med jordbruksnämndens förslag ett preliminärt belopp av 348 milj. kr. Det definitiva beloppet bör få fastställas av regeringen på förslag av jordbruks­nämnden, som bör ta upp överläggningar om beloppet med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen i slutet av år 1985. Vid delta tillfälle bör, som jordbruksnämnden har föreslagit, få las upp s.k. överhängsfrägor, frågan om fördelningen pä produkter, liksom övriga frå­gor som enligt nämndens förslag bör fä åberopas vid detla tillfälle. Även i dessa frågor bör det få ankomma pä regeringen alt besluta.

Det särskilda elableringsslödei, som syftar lill att underlätta genera­tionsskifte och till att nystartade jordbrukare skall kunna etablera sig föreslås få utgå även under regleringsåret 1985/86. Utgifterna härför har av lantbruksstyrelsen beräknats till 40milj.kr. Lantbrukarnas förhandlings­delegation har inte accepterat alt mer än 32 milj. kr. får utgå om jordbruks­nämndens förslag läggs lill grund för kompensationen. Jordbruksnämnden föreslår därför att 32 milj. kr. fär utgå för elableringssiöd inom den ram som tilldelas jordbruket.

Prop. 1984/85:211

,0

Jag biträder jordbruksnämndens förslag. Liksom hittills bör de medel som åtgår för elableringssiöd få finansieras inom ramen för jordbrukspris­regleringen. Del bör få ankomma på regeringen att besluta i denna fråga.

Jordbruksnämnden har inte funnit del möjligt alt finansiera 15 milj. kr. för djurens hälso- och sjukvård och IO milj. kr. för rådgivningen till jord­bruket inom ramen för prisregleringen. Jag återkommer till dessa frågor i samband med anslagsfrågorna för budgetåret 1985/86.

Jordbruksnämnden anför au räntestödet enligt förslag av LRF och lant­bruksstyrelsen bör avvecklas enligl fastställd plan dock med ett års för­skjutning för norra Sverige. Räntedebiiering och amortering för första årets slöd bör senareläggas ett år. För regleringsårei 1985/86 beräknar lantbruksstyrelsen kostnaderna för ränleslödet till ca 20milj.kr. Detta belopp bör tas från medel för låginkomstsatsning m. m. Inom ramen för beloppet 20milj.kr. har LRF och lantbruksstyrelsen föreslagit att 1 milj. kr. får användas av lantbruksstyrelsen för en samordnad rådgiv­ningsinsats till de lantbruksföretag som erhåller stödet. Jordbruksnämnden fillslyrker dessa förslag, till vilka även konsumentdelegafionen har anslutit sig.

Även jag biträder förslagen rörande ränleslödet.

AvvecklingsersäUningen lill äldre mjölkproducenter föreslås bibehållas under regleringsåret 1985/86. Medel för detla anvisas från medel för lågin­komstsatsning m. m. (produkfionsanpassning m. m.). Jordbruksnämnden föreslår i likhet med LRF att möjlighet ges all införa avvecklings- eller uppehållsersällning även för producenter inom kött- och fläsk/smågrispro­duktionen. Medel härför förutsätts utgå från delposten produktionsan- passningsåtgärder.

Konsumentdelegationen har anslutit sig lill förslaget beträffande av-vecklingsersättning för äldre mjölkproducenter. Också jag biträder detta förslag.

Det är allmänt sett angeläget att näringen ges möjligheter till att vidta behövliga åtgärder för anpassning av produktionen. Några konkreta för­slag till ätgärder av det slag jordbruksnämnden tagit upp för produktions-anpassning i fräga om kött- och fläskproduktionen föreligger inte. Det bör ankomma på regeringen att ta ställning när sådana förslag redovisats.

Jordbruksnämnden föreslär i samråd med LRF att ett belopp av högst 100 milj. kr. som anslagits för låginkomstsatsning bör fä användas för pris-nedsäUning pä nötköu i syfte all minska exporlöverskotten. Vidare har LRF med fillslyrkan av jordbruksnämnden föreslagit att 50milj.kr. av fonderade medel för avbylarverksamhel överförs lill posten produktions-anpassningsätgärder.

Jag har inget att invända mot förslagen. Till frågan om låginkomstsats­ning m. m. inom jordbruket återkommer jag i samband med anslagsfrågor­na för budgetåret 1985/86.

Jordbruksnämnden har tagil upp vissa frågor rörande prisregleringen på

Prop. 1984/85:211

11

olika produkter m. m. Det ankommer på regeringen att besluta i dessa frågor. För riksdagens information vill jag nämna att jag har för avsikt att föreslå regeringen att besluta i enlighet med jordbruksnämndens förslag.

I prop. 1984/85:166 om livsmedelspolitiken har regeringen föreslagit att samhället under en femårsperiod lar ett delansvar för överskottsarealens kostnader. Jag tar nu upp frågan om finansieringen av samhällets delan­svar. Som jag anförde i min anmälan till nämnda proposition bör en totalfinansiering av samhällets kostnader ske. Denna bör ske inom jord­brukssektorns ram. Mot denna bakgrund föreslår jag att samhällets delan­svar finansieras genom att det beräknade beloppet, 160milj.kr., las ut i form av prishöjningar per den 1 januari 1986. Det bör få ankomma på regeringen att besluta i frågan. Jag avser all senare föreslå regeringen all uppdra åt jordbruksnämnden att efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen lämna förslag om hur beloppet skall tas ul och användas för ifrågavarande ändamål.

2.3 Export av livsmedel

1 prop. 1984/85:166 om livsmedelspolitiken har regeringen bl. a. lagt fram förslag lill produktionsmål för jordbruket. Förslaget i propositionen överensstämmer med livsmedelskommilléns förslag i betänkandet (SOU 1984: 86) Jordbruks- och livsmedelspolitik. Detta förslag till produktions­mål för jordbruket innebär all - så länge de nuvarande världsmarknadspri­serna på jordbruksprodukter består - jordbrukspolitiken bör inriktas mot att balans mellan produktion och behov av jordbruksprodukter uppnås. 1 nämnda proposition anmälde jag min avsikt att senare återkomma till frågan om åtgärder för all främja exporten av livsmedel. Jag lar nu upp denna fråga.

Livsmedelskommiitén anser att i första hand en reducering av överskot­ten av animalieprodukler är angelägen. Under anpassningsperioden kom­mer emellertid ett betydande exportbehov all kvarstå. Anpassningsperio­den ger också tillfälle lill att man fortlöpande prövar lägel. Perioden bör utnyttjas lill att man söker åstadkomma en så lönsam export av livsmedel som möjligt. Sannolikt kommer denna export inte all lösa överskottspro­blemen men deras följder kan mildras. Även efter en sådan anpassning får man räkna med alt vissa överskott kommer att finnas, bl. a. på grund av säsong- och årsmånsvarialioner, som i varje fall inom jordbruket kan vara betydande. Dessa överskott bör självfallet avsättas med bästa möjliga utbyte.

Blir del ä andra sidan möjligt att ta ul bättre priser på exportmarknaden än vad som nu kan överblickas torde enligt kommiltén de ställningstagan­den som livsmedelskommiitén föreslagit i fråga om produktionsbalansen komma att omprövas.

1 sitt ställningstagande understryker livsmedelskommiitén vikten av att

Prop. 1984/85:211

12

alla möjligheter tillvaratas alt förbättra exportens lönsamhet.

För en satsning pä export talar således enligl kommitlén att vi under avsevärd tid kommer att ha ett överskott av främst jordbruksprodukter, vilka i mer eller mindre förädlad form måste exporteras. Det gäller därvid att dra så många fördelar som möjligt för landet av exporten. En viktig punkt är då att få ut största möjliga exportvärde.

Nackdelarna med en satsning på export är enligt kommittén den osäker­het som trots allt råder om möjligheterna att åstadkomma en långsiktigt lönsam export av livsmedel. Huvuddelen av råvaruproduktionen - i varje fall inom jordbruket - ger f. n. inte en tillräcklig lönsamhet oavsett om den sker i form av förädlade produkter eller ej. Om man däremot ser lill förädlingsindustrin finns goda förutsättningar alt nå lönsamhet i själva förädlingsverksamheien även när den sker för export. Detta förutsätter emellertid alt råvarorna kan erhållas lill världsmarknadspris. Liksom i all annan affärsverksamhet innebär emellertid en satsning på livsmedelsex­port ett risktagande som inte ulan vidare kan garanteras ge ett visst resultat. Det kan givetvis inte heller garanteras att de resurser som satsas på livsmedelsexport inte skulle kunna ge ett ännu bättre resultat om de i stället satsades inom andra samhällssektorer. Enligt kommitlén är emeller­tid omständigheterna sådana all rimliga utsikter lill framgång finns, vilket bör föranleda en samlad aktion från alla intressenter staten, jordbruket och industrin - för alt främja den svenska livsmedelsexporten. Denna aktion föreslås bl. a. omfatta dels företagens marknadsföring och produkt­utveckling, dels statens handelspolitiska verksamhet och exportfrämjande i övrigt.

Exportfrämjande verksamhet på livsmedelsområdet bedrivs f. n. av Sve­riges exportråd genom Swedish Food Promotion (SEP). Syftet är att för­bättra förutsättningarna för svensk livsmedelsexport. Motsvarande ex­portfrämjande organ finns i ell flertal västeuropeiska länder.

Livsmedelskommiitén anser alt del även fortsättningsvis finns behov av ell särskilt organ som uttryck för satsningen på livsmedelsexporten. Orga­net bör enligl kommiltén aktivt och i nära samarbete med berörda exportö­rer främja en långsiktig export. Organet bör dock inte bedriva någon egen försäljningsverksamhet. Del exportfrämjande organet föreslås inleda sin verksamhet i och med verksamhetsåret 1985/86.

Parallellt med det föreslagna organet bör den svenska ullandsrepresenla-lionen åläggas all ytterligare uppmärksamma möjligheler till livsmedelsex­port.

Kommitténs förslag innebär att del nya främjandeorganet fär en delvis annan inriktning än SEP. Kommitlén föreslår därför all organet ges ett annat namn, förslagsvis Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden (FES).

FES föresläs inte koncentrera sig enbart på s. k. högförädlade livsmedel. I stället bör FES utgöra ett centralt främjandeorgan för svensk export av livsmedel. Härvid bör även exporten av jordbruks-, trädgårds- och fiskerå-

Prop. 1984/85:211

13

varor inbegripas. Det finns enligt kommitténs mening ingen anledning att inom ett paraplyorgan göra åtskillnad mellan varor av olika förädlingsgrad, även om man naturligen får räkna med alt de mera förädlade produkterna proportionellt kan kräva mera av EFS: s resurser.

EFS föresläs fä till uppgift alt tillhandahålla exportföretagen viss ser­vice. Det gäller bl. a. att dels hålla en bas av allmänna marknadsfakla som grundval för förelag som överväger exportsatsningar, dels biträda företa­gen med att göra handlingsprogram och planer för exportsatsningar samt med rådgivning om l.ex. finansieringsmöjligheter och exportprocedurer, dels medverka så all intresserade förelag kan genomföra olika exportfräm­jande aktiviteter utomlands, t. ex. delta i olika mässor.

I viss utsträckning bör FFS också kunna lämna ekonomiskt stöd till marknadsföringsaktivileter, l.ex. marknadsundersökningar, mässdelta­gande och inlroduklionskampanjer. Stödet bör dock inte få avse subven­tionering av produkterna och del bör endast få ta i anspråk en begränsad del av FFS: s resurser.

FFS bör utgöra en del av Sveriges exportråd och kunna repliera på dess samlade resurser, såväl i Sverige som utomlands. På särskilt intressanta exportmarknader bör lill handelskontoren särskild livsmedelsexpertis kun­na engageras. Även i övrigt bör kunskaperna om livsmedelsexport kunna ökas inom exportrådets utlandsorganisation.

FFS:s resurser föreslås utgöras av dels medel som berörda förelag betalar för utförda tjänster, dels kollektivt tillförda medel. De kollektiva medlen bör användas för basresurser inom organisationen, dock bör en­dast en mindre del av medlen gå till fast anställd personal.

Kommittén har angett ca lOmilj. kr. per år som en riktlinje för storieken på de kollektiva medel som bör tillföras FFS. För budgetåret 1985/86 torde emellertid enligt kommittén de kollektiva medlen få utgöras av 8milj.kr., varvid 4milj.kr. föreslås tillförda genom exportrådet, 2milj.kr. av jord­bruket genom tillskott av prisregleringsmedel inom den s. k. fördelnings­planen och 2milj.kr. därutöver av staten. De sistnämnda 2milj.kr. torde för budgetåret 1985/86 få utgå av prisregleringsmedel utanför fördelnings­planen. För de följande budgetåren bör emellertid enligt kommitlén dessa medel och ytleriigare medel tillföras FFS genom omprioriteringar inom statens totala slöd till liknande verksamhet.

Det är enligt kommitléns mening önskvärt all vid sidan av jordbruket även de båda andra rävaruproducerande näringarna inom livsmedelsområ­det, fisket och trädgårdsnäringen, tillskjuter vissa medel för FFS:s verk­samhet.

Kommiltén föreslår att möjligheterna till slaisstödd exportkredilgivning för livsmedelsexport övervägs.

Remissinstanserna delar i allmänhet kommitténs bedömning att det un­der en anpassningsperiod kommer att kvarstå ett betydande exporlbehov. Liksom kommittén understryker remissinstanserna att denna export san-

Prop. 1984/85:211

14

nolikt inte kan lösa överskoltsproblemet. Flera remissinstanser anser ock­så all Sverige även på längre sikt bör ha vissa förutsättningar att exportera olika livsmedel.

Mänga remissinsianser instämmer också i kommitléns uppfattning all Sverige bör verka för en allmän liberalisering av utrikeshandeln med livsmedel, något som dock i allmänhet bedöms la lång lid all åstadkomma. Flera anser alt dessa ansträngningar i första hand bör koncentreras lill de handelspolitiska förhållandena i relation till våra närmaste grannländer.

Exportens stora betydelse för fiskerinäringen understryks liksom de betydande potentiella exportmöjligbelerna när del gäller l.ex. sylter och bär.

Vissa remissinstanser anser dock att motiven för en ökad satsning på livsmedelsexporten är tveksamma. Andra understryker all ökade export-möjligheter ofta förutsätter alt Sverige beviljar motsvarande lättnader för importen.

Kommitténs förslag att inrätta ell särskilt organ inom Sveriges exportråd med uppgift att främja exporten av livsmedel tillstyrks av del övervägande flertalet remissinsianser. Fiertalel tillstyrker också förslaget att delta or­gan skall ges en delvis annan inriktning än det nuvarande och således ägna sig åt såväl råvaror som förädlade livsmedel. Till dem som tillstyrker förslagen hör såväl jordbruksnäringens och industrins företrädare som företrädarna för konsumentgrupperna i samhället.

Kommitténs förslag all utrikesrepresenlalionen bör ytterligare upp­märksamma möjligheterna lill svensk livsmedelsexport tillstyrks av de instanser som lar upp frågan, liksom förslaget om en resursförstärkning för lanlbruksråden i Bryssel och Washington. Induslriförelrädarna föreslår dessutom representation i Japan och Sydostasien.

Även kommitténs förslag lill finansiering och organisation av Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden fillstyrks i allmänhet.

För egen del vill jag anföra följande.

Som jag anförde i min anmälan till prop. 1984/85:166 om livsmedelspoli­liken bör, så länge man inte långsiktigt kan erhålla priser på världsmarkna­den som behövs för att ge de svenska producenterna täckning för deras kostnader och nödvändiga arbetsersättningar, från denna utgångspunkt eftersträvas alt resurserna i jordbruket i stort sett överensstämmer med vad som behövs för vår fredstida konsumtion, vår livsmedelsberedskap i enlighet med 1982 års försvarsbeslut och för de utfästelser Sverige gjort i del internationella samarbetet mot världssvällen. Livsmedelskommiitén framhåller att det under den tid som går ål för en anpassning av vår jordbruksproduktion, inte minst vad gäller animalier, kommer alt finnas eu betydande behov av all exportera överskott. Även efter det alt en önsk­värd anpassning har kommit till stånd finns det behov av export av ulby-leskaraktär eller som en följd av årsmånsvarialioner. Jag vill understryka all ansvaret för en produktion utöver vad jag nyss angivit ligger på jord­bruksnäringen, som också med beaktande av försörjningsmålet har frihet

Prop. 1984/85:211

15

att producera den volym som är fördelaktig utifrån näringens egna utgångs­punkter. Huvudansvaret för en exportsatsning måste därför ligga på jord­bruksnäringen och på de exporterande förelagen.

Sä länge nuvarande överskoltssiluafion består är del givetvis ett intresse även för konsumenterna att överskollen kan avsättas lönsamt. Jag vill understryka all exporten givetvis inte får innebära att konsumenterna får vidkännas högre livsmedelspriser än vad som är rimligt. Inte heller fär en exportsatsning tillåtas fördröja en anpassning av jordbruket. Mol denna bakgrund bör satsningen givetvis i första hand gälla de produkter som långsiktigt bedöms kunna ge den bästa lönsamheten. Jag vill i samman­hanget erinra om vad jag i min anmälan till prop. 1984/85:166 om livsme­delspolitiken har anfört om den internationella situationen på jordbruks­området och de internationella regler som gäller handeln på delta område.

Med dessa påpekanden kan jag efter samråd med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] dock i huvudsak biträda livsmedelskommitténs förslag. Det nuvarande organet för främjande av exporten av högförädlade livsmedel inom Sveri­ges exportråd bör således ombildas och utgöra ett centralt organ med uppgift att främja exporten av svenska livsmedel, såväl råvaror från jord­bruket, trädgårdsnäringen och fisket som mera bearbetade livsmedel. Det nya organet bör på del sätt som kommittén har föreslagit tillhandahålla de uppgifter om exportmarknaderna och den service som företagen behöver för en framgångsrik exportsatsning.

I begränsad utsträckning bör också ekonomiskt stöd kunna lämnas lill marknadsföringsaktivileter. Slödel bör emellertid inte få avse subventio­nering av produkter.

Som kommitlén har föreslagit bör organet vara en del av Sveriges exportråd och få del av dess samlade resurser både i Sverige och utom­lands. De ekonomiska resurserna för de åtgärder jag nu förordat bör utgöras av dels medel som förelagen betalar för utförda tjänster, dels medel som tillförs kollektivt av de näringsgrenar som har intresse av verksamheten, dels ock medel som exportrådet inom ramen för sina re­surser tilldelar verksamheten.

För budgetåret 1985/86 bör staten av prisregleringsmedel utanför den s.k. fördelningsplanen tillskjuta 1,5milj.kr. Jag har därvid förutsatt all jordbruket tillskjuter minst samma belopp av prisregleringsmedel inom fördelningsplanen. Jag återkommer i det följande lill medelsanvisningen. Enligt vad jag har inhämtat kommer Sveriges exportråd att tillskjuta ett belopp som motsvarar vad som tillförs av prisregleringsmedel. Delta inne­bär sammantaget att minst 6milj.kr. kommer att slå lill förfogande för verksamheten under budgetåret 1985/86.

Det ankommer på regeringen eller efter dess bemyndigande Sveriges exportråd att besluta om den närmare organisationen av främjandeorganei.

Kommittén har tagit upp frågan om eventuell ändring av gällande ord­ning för slaisstödd exportkredilgivning för export av livsmedel. Jag ser för min del ingen anledning alt ändra gällande regler.

Prop. 1984/85:211

16

2.4 Införselavgiftsmedel m. m.

1 följande tabell redovisas användningen av införselavgifismedel m. m. under regleringsårei 1983/84 liksom också en beräkning av införselavgifis­medel som inflyter under regleringsären 1984/85 och 1985/86. 1 tabellen redovisas även milt förslag lill användning av införselavgifismedlen för regleringsårei 1985/86. För en närmare redovisning av införselavgiftsmed­len hänvisas till bUaga2.

Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedei m. m. regleringsåren 1983/84, 1984/85 och 1985/86

1983/84

1984/85

1985/86

1 000-tal

1 000-tal

1 000-lal

kr.

kr. prel.

kr, prel.

Inkomster

Från föregående regleringsår

kvarstående införselavgifter

Under resp, regleringsår

influtna införselavgifter

exkl. fodermedel

fodermedel

Summa

25 342'

318109 173048

516499

18 855-

285 000 230000

533 855

305 000 250000

555000

O 440 248

Utgifter

a) Av medel inom

fördelningsplanen

Svensk spannmålshandel

Sveriges potalisinlressenler

Sveriges oljeväxlintressenter

Svensk kötthandel

Svensk költhandel, utbyleshandel

Föreningen för mejeriprodukter

Svensk ägghandel

Regleringskassan för fågelkött

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mjölk

-

kött

-

ägg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete Djurhälsovård, kontrollverksamhet m. m. Stöd till odling av konservärter och andra köksväxter

Stöd till odling av bruna bönor Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen Sveriges exportråd Sveriges polatisodlares riksförbund Reserv till jordbruksnämndens förfogande

Summa

2000

77000

29500

29500

0

0

10798

56202

50000

50000

167 000

97 000

75 000

68000

3 700

4 500

45 500

20500

5 000

5 000

1700

1700

10850

10 500

29000

29575

4 500

4 500

1700

1700

2000

8000

500

500

1500

1500

0

2 780

28 743 497 200

517 200

Härefter kvarstående införselavgifismedel

76251

36655

37 800

' Ränta 1982,

~ Ränta 1983 och 1984 saml ej utnyttjade medel Prisäterbäring pälsdjursuppfödare

1983/84.

' Förslag till preliminär fördelning av medel inom fördelningsplanen lämnas av

jordbruksnämnden i juni månad.

Prop. 1984/85:211

17

1983/84 I 000-tal kr.

1984/85 1 000-tal kr, prel.

1985/86 I 000-tal kr, prel.

b) Av medel utanförfördelningsptanen" Utbyteshandel nötkött, öststaterna Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Svensk malpotatiskontroll Sveriges polatisodlares riksförbund Bidrag till Stiftelsen för ackordhästorganisalionens bevarande

Bidrag till fraktkostnader för mjölk och grädde Prisåterbäring till pälsdjursuppfödare Slöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen Kollekliva ätgärder inom odlingen av konsumtionsfisk Restitution av införselavgifter för styckningsdetaljer av kött och fläsk saml av införsel­avgifter för ost Stöd till maltproduktionen Sveriges exportråd Kostnader för statistik på jordbrukets område

Summa

Summa utgifter

Arets saido

Ackumulerat saldo vid utgången av resp. regleringsår

20318 0

16 328 5 378 2 799

20000 0 16 500 5 739'

20000

0

8 500

5 500

475

475

475

300 6000 6000

300

300

300

500

_t

300

-

-

29 795 2 000 1500

3 000 1500

3 000 1500

-

-

8000

91493

48014

47 275

531741

545214

564475

-15 242

-11 359

-9475

-35 835

-47 194

-56669

* Anmärkning: Budgetåren är inte jämförbara på grund av att vissa poster från 1983/84 utgått 1984/85. Sålunda finansieras fr, o. m, detta budgetår posterna Sveri­ges potatisodlares riksförbund och Stöd lill odling av vallväxtfrö av medel inom fördelningsplanen. Poslen Restitution av införselavgifter för styckningsdelaljer av kött och fläsk saml av införselavgifler för ost bokförs fr, o, m, samma budgetår som ell avdrag på införselavgifter på slaktvaror resp, mjölk-och mejeriprodukter. Pos­terna Prisåterbäring till pälsdjursuppfödare och Kollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfisk slutligen finansieras inom spannmålsregleringcn samt som resti­tution av införselavgifter,

'Härav  avser  323 000kr.   tilläggsanslag för  täckande  av  lönehöjningar  under 1984/85. * 500000 kr. föreslås las ur sockerfonden.

Fördelningsplanen för regleringsåret 1984/85 utgör enligt riksdagens be­slut 267,2 milj. kr. samt inflytande avgifter för fodermedelsimporten, f.n. beräknade till 230 milj. kr. Fördelningsplanen omfattar därmed 497,2 milj. kr. Jordbruksnämnden beräknar de disponibla inkomsterna av införselavgifter till 533,9milj.kr., vilket innebär ett beräknat överskott av 36,7milj. kr. sedan medel avsatts till fördelningsplanen. Definitiv fördel-ningsplan för regleringsåret 1984/85 kan fastställas först efter utgången av regleringsåret. 2    Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 211

Prop. 1984/85:211

18

Sammanställningen avseende regleringsåret 1984/85 skiljer sig på några punkter frän de beräkningar som lagts fram i prop. 1983/84: 191. Sålunda har posten utbyteshandel med öststaterna avseende nötkött ökats med 5milj.kr. samt bidraget till Svensk malpoialiskonlroll med 323000kr., eftersom nämnden tillstyrker ell tilläggsanslag för regleringsårei 1984/85 för ökade lönekostnader under år 1984 med detla belopp.

Behovet av medel för sådana ändamål som får läckas av införselavgifis­medel utanför fördelningsplanen beräknas för regleringsårei 1984/85 lill 48 milj. kr. Detla leder till ett underskoll av 11,3 milj. kr. för regleringsåret 1984/85. Härtill kommer ell underskott av 35,8 milj. kr. som uppstod under regleringsåren 1982/83 och 1983/84, varför utnyttjad rörlig kredit hos riks­gäldskontorel per den 30juni 1985 kan beräknas uppgå lill 47,1 milj. kr.

Om likväl ett överskott skulle uppkomma under regleringsåret 1984/85 bör detla enligt jordbruksnämnden, sedan lån från rörlig kredit återbeta­lats, användas lill all betala utbyleshandel med kött och fläsk upp till ett belopp av 50 milj. kr. Därefter eventuellt kvarstående belopp bör användas lill ändamål inom fördelningsplanen med hänsyn lill att sammanlagt 158,1 milj. kr. för utbyleshandel med kött och fläsk i brist på medel utanför fördelningsplanen logs frän fördelningsplanerna regleringsåren 1978/79-1983/84.

Jag har inte något att invända mot vad jordbruksnämnden anfört rörande införselavgiflsmedlens disposition under regleringsåren 1983/84 och 1984/85. Jag vill här erinra om all, i den mån jordbruksnämnden utnyttjat den rörliga kredit som ställts till nämndens förfogande för bl. a. ändamål utanför fördelningsplanen, skall under regleringsårei 1984/85 inflytande odisponerade införselavgifismedel i första hand användas för återbetalning av krediten. Krediten fär inte disponeras för utbyleshandel med kött och fläsk avseende andra länder än de östeuropeiska staterna.

Jordbruksnämnden beräknar att det under regleringsåret 1985/86 infly­ter 555 milj. kr. i form av införselavgiftsmedel. Härav avser 250 milj. kr. fodermedel.

Som jag nyss nämnt beräknas för de tre regleringsåren 1982/83 - 1984/85 ett sammanlagt underskott på införselavgiftsmedel om 47,1 milj. kr. Detta innebär att medel utanför fördelningsplanen dessa år delvis finansierats genom lån. Om de av jordbruksnämnden i del följande beräknade posterna för regleringsårei 1985/86 skall kunna tillgodoses beräknas underskottet öka med ytterligare ca lOmilj. kr. Om det ackumulerade underskottet skall läckas under 1985/86 räcker enligt nämndens prognos de därefter åter­stående inkomsterna inte ens till för all finansiera posterna inom fördel­ningsplanen. Nämnden anser att del ackumulerade underskottet inte bör fä öka. För alt minska underskottet fördes för regleringsårei 1984/85 poster för mer än 15 milj. kr. bort från rubriken ändamål utanför fördelnings­planen. Om införselavgifterna inte ökar ser sig nämnden tvungen alt för regleringsåret 1986/87 föreslå en kraftig minskning av de medel som hittills

Prop. 1984/85.211

19

Utgått till olika ändamål utanför fördelningsplanen bl. a. för att få utrymme för viss återbetalning av hittillsvarande underskott. Nämnden avser att redovisa läget inför överläggningarna per den 1 januari 1986.

Med hänsyn lill det nyss nämnda föreslår nämnden att en rörlig kredit även fortsättningsvis ställs till nämndens förfogande.

I likhet med jordbruksnämnden anser jag att underskottet av införselav­gifismedel inte bör fä öka efter regleringsårei 1985/86 ulan avvecklas. Jag avser därför alt ge jordbruksnämnden i uppdrag alt komma in med förslag fill hur underskottet skall avvecklas. I avvaktan härpå bör enligt min mening kreditmöjligheter stå till nämndens förfogande för att täcka beräk­nat underskoll av införselavgifismedel. Jag återkommer i det följande till detta.

Jordbruksnämnden föreslår att fördelningsptanen för regleringsårei 1985/86 bör omfatta 267,2milj.kr. jämte inflytande fodermedelsavgifier, vilket totalt ger 517,2 milj. kr. Jag biträder nämndens förslag.

Med hänsyn lill ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling för de olika varuområdena lägger nämnden inte fram någon plan för fördelning av det preliminärt beräknade beloppet. Nämnden avser att återkomma med förslag lill preliminär fördelning av beloppet. Ett sådant förslag kan då avges efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen och i samband med alt förslag till avgifisändringar m.m. fr.o.m. den 1 juli 1985 lämnas. Nämnden bör liksom tidigare få jämka delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördelning av del belopp som kan komma att slå till nämndens förfogande.

Jag har inget alt erinra mot att Svensk spannmålshandel liksom hiiiills tillförs införselavgifler för viss utbyteshandel med brödsäd. Vidare bör Sveriges oljeväxlintressenter tillföras fetivaruavgifter såväl på importerad som inhemsk olja för en kvantitet motsvarande fettinnehället i den inhems­ka fröskörden, dock högst motsvarande fetivaruavgifter pä den totala fetikonsumtionen inom landet.

1 prop. 1983/84: 191 lade regeringen fram förslag till ändrad finansiering av vissa ändamål som tidigare täckts av införselavgiftsmedel utanför för­delningsplanen. Förslagen grundade sig på förslag av jordbruksnämnden och kommitlén för överläggningar om jordbruksprisregleringen. Förslagen godtogs av riksdagen (JoU 37, rskr416). Sålunda skall bidraget lill Sveriges potatisodlares riksförbund och slöd till odlingen av vallväxtfrö fr.o.m. regeringsåret 1984/85 finansieras av medel inom fördelningsplanen, medan medel till prisåterbäring till pälsdjursuppfödare och stöd till kollektiva ätgärder inom odlingen av konsumtionsfisk skall tas från spannmålsregle­ringen och som restitution av införselavgifter.

I det följande anger jag medelsbehovei under regleringsåret 1985/86 för de ändamål som bör täckas av införselavgiftsmedel utanför fördelnings­ptanen.

Prop. 1984/85:211

20

För utbyleshandel med nötkött med öststaterna har jordbruksnämnden beräknat 20milj. kr. Beloppet bör föras över till Svensk kötthandel. Utby­teshandel med kött och fläsk med andra länder måste enligl prognoser om tillgången pä införselavgiftsmedel helt finansieras med medel inom fördel­ningsplanen. Om likväl medel utanför fördelningsplanen skulle bli tillgäng­liga för detta ändamål bör de föras över lill Svensk költhandel i enlighet med de grunder som redovisats bl. a. i prop. 1977/78: 154 och 1978/79: 208.

För regleringsåret 1984/85 disponerar jordbruksnämnden medel för pris­tillägg för får- och lammkött med högst 330 öre per kg. Nämnden föreslår ett oförändrat pristillägg vilket beräknas innebära en kostnad av 16,5 milj. kr. Enligt min mening bör ett belopp motsvarande 8,5 milj. kr. disponeras för pristillägg på får- och lammkött, vilket innebär ett pristillägg av ca 170 öre per kg.

Till Svensk matpolaiiskontroll (SMAK) föreslår nämnden för reglerings­året 1985/86 att 1 350000kr. anvisas för upplysningsverksamhet på matpo-tatisområdet. Ersättningen lill SMAK för den officiella kontrollen av mat-potatis föreslås uppgå lill högst 4 150000 kr. för regleringsårei 1985/86. Jag har inte något all erinra mot den föreslagna ersättningen till SMAK för regleringsårei 1985/86.

Stiftelsen för ackordhästorganisalionens bevarande bör i enlighet med jordbruksnämndens förslag tillföras oförändrat 475 000kr. för reglerings-året 1985/86.

Bidrag för att begränsa fraktkostnaderna för mjölk och grädde till vissa områden i de nordligaste länen föreslås för regleringsåret 1985/86 utgå med oförändrat 300000 kr. Jag har inget all invända mol detla.

Till fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen föreslås oförändrat 1 milj. kr., varav 500000kr. tas av medel inom fördelningsplanen. Det belopp av 500000 kr. som innevarande regleringsår tagits av medel utanför fördelningsplanen föreslås, i enlighet med vad som överenskommits vid överläggningarna om sockertegleringen, las ur sockertegleringsfonden. Jag har i det föregående biträtt detta förslag.

För stöd lill maltproduktionen bör enligl nämndens förslag oförändrat 3milj. kr. utgå under regleringsåret 1985/86. Jag biträder även detta för­slag.

Jordbruksnämnden föreslår vidare i enlighet med förslag från livsme­delskommiitén att Sveriges exportråd får 2 milj. kr. av medel utanför för­delningsplanen för att stimulera export av livsmedel. Enligl min mening bör, under den förutsättning som jag har angivit i det föregående, ell oförändrat belopp av 1,5 milj. kr. ställas till förfogande för detla ändamål.

För statistik på jordbrukels område bör anvisas ett belopp av 8 milj. kr., vilket bör las upp som inkomst under anslaget Administration av perma­nent skördeskadeskydd m. m.

Prop. 1984/85 : 211

21

2.5 Rörliga krediter

Enligl regeringens uppdrag lill jordbruksnämnden alt avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker skulle nämnden beakta att den rörliga kredit på 120milj.kr. som f.n. slår lill förfogande för ändamål inom jordbrukspris­regleringen och regleringen av sockernäringen skulle minskas till 50milj.kr. från den 1 juli 1985. Regeringen har tidigare budgetår endast medgivit att 80 av de 120milj. kr. har fäll disponeras.

Krediten utnyttjas f.n. till 40milj.kr. men lånebehovet beräknas till 47milj. kr. vid utgången av regleringsperioden 1984/85. Under reglerings­året 1985/86 beräknas lånebehovet öka till ca 57 milj. kr.

Med hänvisning till detta och till tidigare lämnade redovisning av inför­selavgiftsmedel hemställer nämnden alt en röriig kredit om 80 milj. kr. ställs till nämndens förfogande under regleringsåret 1985/86. Om inte en rörlig kredit av nu föreslagen omfattning ställs till nämndens förfogande anser nämnden att någon form av statlig lånegaranti bör lämnas alt utnytt­jas vid behov under 1985/86. Räntan på den rörliga krediten belastar inte statsbudgeten.

För egen del anser jag att en rörlig kredit i riksgäldskontorel av 80milj. kr. bör ställas lill förfogande under regleringsåret 1985/86 för ända­mål inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen.

Nämnden skulle vidare enligl regeringens uppdrag lämna förslag om en successiv avveckling av den röriiga krediten på högst 250milj. kr. som f. n. står till nämndens förfogande för säsongmässig lagring av jordbrukspro­dukter. Utgångspunkten skulle vara en minskning av krediten från den 1 juli 1985 med lOOmilj.kr.

Den nu nämnda rörliga krediten är f.n. utnyttjad med 89milj.kr. Vid nuvarande kredilläge är del möjligt att minska den till 150milj. kr. per den 1 juli 1985. 1 eU läge med försämrade möjligheler till krediter på den öppna marknaden kommer enligt nämnden behovet av medel från denna lag-ringskredil att öka. Vid en ytteriigare minskning av krediten från 150milj. kr. bedömer nämnden det därför som nödvändigt även i detta fall med en statlig garanti eller dylikt för aU lånebehovet och därmed ändamå­let med lagringsverksamhelen skall kunna uppfyllas.

Jag anser i likhet med jordbruksnämnden all det är möjligt att minska den röriiga krediten för säsongmässig lagring av jordbruksprodukter till 150milj.kr. för regleringsåret 1985/86. Jag bedömer det möjligt aU även därefter successivt minska denna kredit.

Med stöd av riksdagens beslut våren 1981 (prop. 1980/81:190, JoU 36,' rskr419) inrättades den 1 juli 1981 en för hela råvarukostnadsutjämningen gemensam utjämningskassa. Från denna kassa görs samtliga utbetalningar av bidrag. Till kassan förs samtliga avgifter som tas ul inom ramen för utjämningen. Dessutom tillförs kassan bidrag från jordbruket och ur sock-

Prop. 1984/85:211

22

erregleringsfonden samt budgetmedel. Jordbruksnämnden har på regering­ens uppdrag lämnat en redovisning av uljämningskassan för regleringsårei 1983/84 inkl. jordbrukels och sockerregleringsfondens bidrag till denna. Omslutningen av utjämningskassan uppgick lill 422milj. kr. för detla reg­leringsår. Under budgetåret 1984/85 står en rörlig kredit av 20milj.kr. lill jordbruksnämndens förfogande för all upprätthålla kassans likviditet. I enlighet med jordbruksnämndens förslag bör krediten för nästa budgetår utgå med oförändrat 20milj. kr.

Det bör ankomma på regeringen att närmare föreskriva hur disponibla krediter får utnyttjas och villkoren för detta.

2.6 Övrigt

I syfte all uppnå en från hälso- och miljösynpunkt nödvändig minskad användning av gödsel- och bekämpningsmedel föreslog regeringen våren 1984 (prop. 1983/84:176) införandet av särskilda avgifter på sådana medel fr. o. m. den Ijuli 1984. Avgiften på handelsgödsel skulle motsvara 5% av försäljningsvärdet och avgiften på bekämpningsmedel 4 kr. per kg verksam beståndsdel.

Riksdagen beslutade att avgifterna skall tas ul enligl regeringens förslag (SkU 1983/84:47, rskr383). Riksdagen gav vidare regeringen till känna att de influtna medlen borde användas till utökade insatser i fråga om forsk­ning, rådgivning och miljöförbättrande ätgärder.

Jag anförde i jordbruksdepartementets bilaga till budgetpropositionen (prop. 1984/85: 100 bil. 11) att jag avsäg återkomma till regeringen i annat sammanhang om dispositionen av avgiftsmedlen.

Skogs- och jordbrukets forskningsråd (SJFR) har regeringens uppdrag all senast den Ijuni 1985 redovisa bl. a. nuläget i fråga om forskning rörande alternativa produktionsformer inom jordbruket och trädgårdsnä­ringen. SJFR skall därvid inkomma med förslag till ett sammanhållet forskningsprogram på området. Innan SJFR lämnat sina förslag med anled­ning av regeringens uppdrag saknas underlag för alt kunna göra priorite­ringar mellan olika åtgärder på området. Min avsikt är all återkomma i frågan till regeringen så snart detla underlag finns.

I min anmälan lill prop. 1984/85:166 om livsmedelspolifiken anförde jag att de kvantiteter spannmål som åtgår för att uppfylla Sveriges utfästelser i del internationella samarbetet mot världssvällen bör ingå i den prisregle-rade volymen. Kostnaderna för dessa åtaganden bör finansieras från bi­ståndsanslagen. Det bör ankomma på regeringen alt besluta om de omdis-positioner inom bislåndsanslagen som föranleds härav.

Prop. 1984/85:211

23

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen att

1.         godkänna de av mig förordade grunderna för reglering av priser­

na m.m. på sockerbetor och socker för tiden den Ijuli 1985 -

den 30 juni 1987,

2.

godkänna de av mig förordade grunderna för reglering av priser­na m. m. på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för tiden den 1 juli 1985-den 30juni 1986,

3.

godkänna vad jag har förordat i fråga om användningen av av­giftsmedel, som inflyter under regleringsårei 1985/86 eller har influtit under tidigare regleringsär,

4.

medge att statens jordbruksnämnd för säsongmässig lagring av jordbruksprodukter under budgetåret 1985/86 fär disponera en röriig kredit på högst 150000000 kr. i riksgäldskontoret,

5.

medge att regeringen eller, efter regeringens bestämmande, sta­tens jordbruksnämnd för ändamål inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen för budgetåret 1985/86 fär disponera en rörlig kredit på högst 80000000 kr. i riksgäldskon­torel,

6.

medge att statens jordbruksnämnd för rävarukostnadsutjämning under budgetåret 1985/86 får disponera en rörlig kredit på högst 20000000 kr. i riksgäldskontoret,

7.

godkänna vad jag har förordat om finansieringen av kostnaderna för de kvantiteter spannmål som åtgår för att uppfylla Sveriges utfästelser i det internationella samarbetet mot världssvällen.

Vidare hemställer jag alt regeringen bereder riksdagen tillfället att ta del av vad jag har anfört om export av livsmedel.

Prop. 1984/85:211

24

4    Anslagsfrågor för budgetåret 1985/86

NIONDE HUVUDTITELN

B. Jordbrukets rationalisering m. m.

B 2. Lantbruksnämnderna

1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag

232654638 212781000 219197000

Lantbruksnämnd skall uppmärksamt följa lantbrukets tillstånd och ut­veckling saml vidta eller hos lantbruksstyrelsen föreslå de åtgärder som är påkallade eller i övrigt lämpliga, särskilt för att åstadkomma en fortsalt rationalisering inom lantbruket och trädgårdsnäringen. Nämnden svarar även för vissa statliga ätgärder i fråga om tillsyn över växtodling och husdjursskölsel, om skördeskadeskydd, skördeuppskattning och jord­bruksstatistik samt om försöksverksamhet och kursverksamhet inom lant­brukets område. Nämnden handlägger vidare frågor inom rennäringens område och andra områden som enligt särskilda bestämmelser ankommer pä nämnden.

Vid lantbruksnämnd finns, om inte lantbruksstyrelsen bestämmer annat, en förelagsenhet, en produktionsenhet, en administrativ enhet och en veterinärenhel. Vid nämnd i Stockholms och Malmöhus län skall finnas en trädgärdsenhet och vid nämnd i Jämtlands, Västerboltens och Norrbottens län en rennäringsenhet.

Från anslaget bestrids även vissa kostnader för fiskenämnderna.

1984/85

Beräknad ändring 1985/86

Lantbruks­styrelsen

Före­draganden

Personal

Anslag

Utgifter Förvaltningskostnader

(därav lönekostnader) Lokalkostnader Engängsanvisning

1380

207923 000

(174 247 000)

23 733 000

325 000

231 981000

-30

4-12477 000

(-1- 9335 000)

-I- 3518000

-   325000

-1-15670000

-30

4-2 823 000

(-1-2 365000)

4-3518000

-325 000

-(-6016000

Inkomster

Avgifter

Medel från anslaget Stöd för

oljeersättande ätgärder.

m. m. under tolfte

huvudtiteln

Nettoutgifl

16900000

2 300000 12 781000

-t-15 670 000

-   400000 +6416000

Prop. 1984/85:211

25

Till lantbruksnämnderna influtna renbetesavgifier skall tas till uppbörd under anslaget för alt användas inom renskötseln enligt föreskrifter som meddelas av lantbruksstyrelsen.

Lantbruksstyrelsen

1.

Pris-och löneomräkning m.m. 15995000 kr.

2.

Huvudförslaget innebär en besparing av 4 569000 kr. Förslaget inne­bär bl. a. indragande av 30 tjänster, (-f 11 426000 kr.)

Jag vill i detta sammanhang för riksdagens information ta upp frågan om samordningen av vissa resurser vid lantbruksnämnderna, skogsvårdssty­relserna och den lokala fiskeriadministralionen.

Den nuvarande samverkan mellan lantbruksnämnderna avser främst fältverksamheten. Inom skogsvårdsorganisationen förekommer direkt samverkan över länsgränserna i mycket begränsad omfattning med undan­tag av frö- och plantverksamheten som bedrivs gemensamt inom organisa­tionen. Kommittén framhåller alt även om lantbruksnämndernas och skogsvårdsstyrelsernas arbetsuppgifter är olika riktar de sig i stor utsträck­ning till samma målgrupper, nämligen ägare och brukare av jord och skog. Lantbruksstyrelsen och skogsstyrelsen har gemensamt utfärdat riktlinjer om samarbetet mellan lantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelser. Inom det administrativa området förekommer f. n. viss administrativ samverkan mellan de båda myndigheterna i Göteborgs och Bohus län.

Kommittén föreslär att en rationalisering av lantbruksnämndernas och skogsvårdsstyrelsernas administrativa verksamheter inkl. ADB-använd-ningen i första hand bör ske genom samverkan mellan de båda myndighe­terna i ett län. För att skapa förutsättningar för ett mera långtgående administrativt samarbete bör byggnadsstyrelsen ges i uppdrag att i samver­kan med lantbruksstyrelsen och skogsstyrelsen planera för en allmän sam­lokalisering av lantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelser.

För att ge underlag för en bedömning av de praktiska möjligheterna och de ekonomiska konsekvenserna av en administrativ samverkan mellan lantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelser föreslår kommittén alt en för­söksverksamhet genomförs i Göteborgs och Bohus län. Lantbruksstyrel­sen och skogsstyrelsen bör ges i uppdrag all i samverkan med lantbruks­nämnden och skogsvärdsslyrelsen i länet utarbeta närmare riktlinjer för ett sådant samarbete.

En utökad samverkan mellan länen bör i första hand åstadkommas genom utbyte av vissa administrativa tjänster, medan nuvarande kanslior­ganisationer för myndigheterna bibehålls i stort sett intakta. Skulle ytterli­gare åtgärder visa sig vara nödvändiga för alt myndigheiernas kompetens skall kunna upprätthållas samt för att åstadkomma rationaliseringar och besparingar i verksamheten bör kanslisammanslagning över länsgränserna i första hand åstadkommas genom ett alternativ med filialkontor och i sista hand fullständig kanslisammanslagning.

Prop. 1984/85:211

26

De flesta remissinstanserna delar eller är positiva till kommitléns för­slag. När det gäller försöksverksamheten i Göteborgs och Bohus län före­slär lantbruksnämnden i Göteborgs och Bohus län att en samverkansgrupp bildas bestående av representanter för berörda myndigheter och med en projektledare från l.ex. statskontoret eller länsstyrelsen. Liknande syn­punkter framförs också frän statskontoret och länsstyrelsen i Malmöhus län.

När det gäller frågan om samverkan inom länen mellan olika länsmyn­digheter framför RRV, statskontoret och några av länsstyrelserna syn­punkter som innebär att man inte bör begränsa samordningen lill dessa två myndigheter. Samordningsfrågan bör ses samlad för hela länsförvaltning­en. Statskontoret och länsstyrelsen i Malmöhus län avstyrker att ett upp­drag ges till byggnadsstyrelsen att planera för en allmän samlokalisering av lantbruksnämnder och skogsvärdsslyrelser.

Föredragandens överväganden

I sin anslagsframställning beträffande lantbruksnämnderna för budget­året 1985/86 har lantbruksstyrelsen redovisat ett huvudförslag som omfat­tar budgetåren 1985/86-1987/88. Medelsbehovet har därvid i enlighet med regeringens anvisningar beräknats i en prisnivå som ulgör pris- och löne-omräknat anslag för budgetåret 1984/85 minskal med 5%. Styrelsen har redovisat att nedskärningar vid en tillämpning av huvudförslaget bör förde­las på de tre åren med 2,2 resp. 1 %. Jag bedömer alt del bör vara möjligt all lidigarelägga en del av dessa utgiftsbegränsningar. Vidare bör verksam­heten fä tillföras även de inkomster som överstiger 16 900 000 kr. Jag har vidare beräknat 0,4 milj. kr. för vissa uppgifter inom det ekonomiska försvaret.

De regionala myndigheterna inom jordbruksdepartementets verksam­hetsområde har beröringspunkter i fråga om verksamhet i resurser och lokalisering. Det är givetvis, enligl min mening, angelägel att de resurser dessa myndigheter disponerar används effektivt och att alla möjligheler las lill vara för att åstadkomma besparingar inom myndigheterna.

Jag delar i allt väsentligt de ställningstaganden kommittén redovisat. Rationaliseringen av den administrativa verksamheten och ADB-använd-ningen bör i första hand ske genom samverkan mellan myndigheterna i ett län. En sådan samverkan skulle underlättas om myndigheterna blir samlo­kaliserade vilket f. n. endast förekommer i ett par län. I syfte att på sikt få lill stånd en samlokalisering i flera län bör därför byggnadsstyrelsen fä i uppdrag att i samverkan med lantbruksstyrelsen och skogsstyrelsen plane­ra för en samlokalisering. Jag avser vidare att ge lantbruksstyrelsen och skogsstyrelsen i uppdrag alt utföra den föreslagna försöksverksamheten i fråga om utökad samverkan mellan lantbruksnämnden och skogsvärds­slyrelsen i Göteborgs och Bohus län.

Prop. 1984/85:211

27

Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Lantbruksnämnderna för budgetåret 1985/86 anvisa en för­slagsanslag av 219 197000 kr.

C. Jordbruksprisreglering

C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag

[REDACTED_PERSONNUMMER] 2 968000000 [REDACTED_PERSONNUMMER]

Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerande åtgärder. Från anslaget bestrids kostnaderna för livsmedelssubventioneringen. Vidare ut­går medel till låginkomstsatsningen, avbytarverksamhelen och andra so­ciala satsningar inom jordbruket saml medel som ersättning för införsel-avgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Från anslaget bestrids även vissa kostnader för prisutjämning.

1984/85

Beräknad ändring

1985/86

Statens

Före-

jordbruksnämnd

draganden

Anslag

Ersättning lill följd av

livsmedelssubventioner

2475 000000

-t-25 000 000

-

Låginkomstsatsning m. m.

inom jordbruket

435 000000

-

-

Ersättning för

införselavgiftsmedel

utanför fördelningsplanen

55000000

-

-22000000

Prisutjämning

1500000

-

-

Särskilda undersökningar

670000

-1-      60000

-

Summa (avrundad)

[REDACTED_PERSONNUMMER]

-1-25060000

-22000000

Statens jordbruksnämnd

Jordbruksnämnden har dels i sin anslagsframställning, dels i sitt förslag lill prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för regleringsåret 1985/86 lämnat förslag lill medelsanvisning för de olika posterna under anslaget.

Jordbruksnämnden beräknar under posten Ersättning till följd av livsme­delssubventioner ett belopp av 2 500 milj. kr. för budgetåret 1985/86.

Till Låginkomstsatsning m.m. inom jordbruket för budgetåret 1984/85 disponerar nämnden 120 milj. kr. för leveranslillägg för mjölkproducenter

Prop. 1984/85:211

28

och 100 milj. kr. för avbylarverksamhel inom jordbruket. Eventuella be­sparingar resp. överskridanden av beloppet för leveranstillägg för mjölk skall tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamhelen. Vidare får 13 milj. kr. användas för företagshälsovård inom jordbruket och 120 milj. kr. till ett socialförsäkringsskydd för lantbrukarna.

Jordbruksnämnden skall vidare under budgetåret 1984/85 från anslags­posten ställa 44 milj. kr. lill lanlbruksstyrelsens förfogande för tillfälligt räntestöd till jordbruksförelag samt för administration härav. Dessutom får 38 milj. kr. användas för produktionsanpassningsåtgärder m. m. Eventuellt överblivna medel från dessa båda poster får användas för övriga ändamål inom låginkomstsatsningen.

Jordbruksnämnden föreslår att oförändrat 435 milj. kr. anvisas för lågin­komstsatsning m. m. för budgetåret 1985/86.1 sitt förslag till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för regleringsåret 1985/86 har nämnden lämnat förslag till fördelning av posten på olika ändamål. Nämnden före­slår att 106 milj. kr. anvisas till leveranstillägg för mjölk, 100 milj. kr. för avbylarverksamhel, 15 milj. kr. för förelagshälsovård, 45 milj. kr. för socialförsäkringsskydd, 20 milj. kr. för tillfälligt ränlestöd och 149 milj. kr. för produktionsanpassningsåtgärder m. m.

Liksom tidigare bör eventuella besparingar eller överskridanden av be­loppet för leveranstillägg för mjölk tillföras resp. avgå från beloppet för avbylarverksamhel. Dessutom bör eventuellt överblivna medel som av­satts för produktionsanpassningsåtgärder m.m. få användas för övriga ändamål inom låginkomstsatsningen.

Anslagsposten på 55 milj. kr. för ersättning för införselavgifismedel utanför fördelningsplanen avser kostnader för sänkning av partipriset pä konsumlionsmjölk. Jordbruksnämnden föreslår alt 55 milj. kr., dvs. sam­ma belopp som för innevarande är, anslås för budgetåret 1985/86.

Kostnader för rävaruprisutjämning till livsmedelsindustrin, vilka tidi­gare belastat statsbudgeten, finansieras numera huvudsakligen genom en direktdeslinerad utjämningsavgift. Den särskilda prisutjämningen för soc­ker som används för framställning av dexlran finansieras dock från före­varande anslag. För budgetåret 1984/85 anslogs 1,5 milj. kr. Nämnden föreslår alt 1,5 milj. kr. anvisas även för budgetåret 1985/86.

Anslagsposten Särskilda undersökningar har använts för ett anlal ange­lägna projekt inom jordbruksnämndens verksamhetsområde. För budget­året 1985/86 begär nämnden ett belopp av 730000 kr.

Föredragandens överväganden

Li vsmedelssubvenlionerna för mjölk beräknar jag för budgetåret 1985/86 till ca 2475 milj. kr. Subventionseffekten pä konsumentpriset vid oföränd­rade öresmarginaler i handeln är ca 2,10 kr. per liter.

För låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket beräknar jag i enlighet med nämndens förslag 435 milj. kr.

Prop. 1984/85:211

29

I prop. 1984/85:166 om livsmedelspoliliken anförde jag att del ökade prisstödet till jordbruket i norra Sverige på ca 22 milj. kr. för budgetåret 1985/86 borde finansieras genom en minskning av vissa budgetmedel som anslagits till prisreglerande åtgärder på jordbrukels område. I enlighet härmed föreslår jag en minskning av posten Ersättning för införselavgifis­medel utanför fördelningsplanen med 22 milj. kr. Detta förslag innebär, vid oförändrade öresmarginaler i efterföljande led, en prishöjning med inemot 2 öre per liter mjölk i konsumenlledel.

Med hänvisning till sammanställningen och lill vad jag nu har anfört beräknar jag anslaget till 2946 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budget­året 198.5/86 anvisa ett förslagsanslag av [REDACTED_PERSONNUMMER] kr.

C 7. Bidrag till permanent skördeskadeskydd

Utgift

-

Anslag

1000

Förslag

1000

Under anslaget anvisas statens bidrag lill skördeskadefonden. Medlen används för att bestrida ersättningar för skördeskador.

Statens jordbruksnämnd

Nuvarande tillskott till fonden utgörs f.n. endast av ränta pä inne­stående medel. Räntan uppgick för år 1983 till 63 milj. kr. och för är 1984 till ca 58 milj. kr. Totalt har fonden i räntemedel tillförts 495 milj. kr. sedan är 1961, skyddets första år. Under de fem senaste åren har fonden tillförts sammanlagt ca 457 milj. kr. Under samma tid har ca 487 milj. kr. utbetalats ur fonden. Fondens behållning är f. n. ca 430 milj. kr.'

Jordbruksnämnden föreslår all - såvida inga ändringar beslutas för budgetåret 1985/86 som berör skyddets organisation och statens ansvar -som statens bidrag till skördeskadefonden för budgetåret 1985/86 formellt anvisas 1 000 kr.

Föredragandens överväganden

Kostnaderna för skördeskadeskyddets administration bör för budgetåret 1985/86 liksom för innevarande budgetär bestridas av medel ur skördeska­defonden. Jag beräknar dessa kostnader lill 15 milj. kr.

Vid allvarligare skördeskadesiluationer kan regeringen besluta om s. k. tillfälliga åtgärder. Dessa åtgärder bör ses som ett sätt all bättre anpassa

' Inkl. upplupen, ej förfallen ränta.

Prop. 1984/85:211

30

skyddet lill speciella förhållanden som kan inträffa vid olika tillfällen. De administrativa kostnaderna för sådana åtgärder bör bestridas från skörde­skadefonden liksom kostnaderna för skördeskadeskyddets administration i allmänhet.

Jag bedömer all några ytterligare medel, utöver räntan, inte behöver tillföras fonden för nästa budgetår.

Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagen att

1.        godkänna vad jag har förordat i fråga om medel för täckande av

kostnaderna för skördeskadeskyddets administration,

2.        lill   Bidrag   till  permanent  skördeskadeskydd  för  budgetåret

1985/86 anvisa ett anslag av 1 000 kr.

C 8. Administration av permanent skördeskadeskydd m. m.

1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag

39672000 23 898000 16956000

Statens jordbruksnämnd är huvudmyndighei för det permanenta skör-deskadeskyddet. Skördeskadeskyddets kansli är knutet till statistiska cen­tralbyrån. Anslaget används för att bekosta de objektiva skördeuppskatt­ningarna, skördeskadeskyddets tekniska administration, lantbrukets före­lagsregister och därmed samordnad stalistikproduklion samt jordbruks­ekonomiska undersökningen.

1984/85

Beräknad ändring 1985/86

Statistiska

Före-

centralbyrån

draganden

Anslag

Utgifter

Objektiva

skördeuppskattningar

21200000

-i-1201 000

+ 1034 000

Skördeskadeskyddets

tekniska administration

4059000

-H   129000

+    92000

Lantbruksregislrel och

därmed samordnad

statistikproduktion

9830000

-    28000

-   147 000

Jordbruksekonomiska

undersökningen

3 809000

-1-   204000

+    79000

38898000

-1-1506000

+ 1058 000

Inkomster

Medel från

skördeskadefonden

15000000

-

_

införselavgiftsmedel

utanför fördelningsplanen

-

-

+ 8000000

Nettoutgifl

23898000

-1-1506000

-6942000

Prop. 1984/85:211

31

Statistiska centralbyrån

1. Pris- och löneomräkning m. m. 2 695 000 kr.

2.

Huvudförslaget innebär en nedskärning med 824000 kr.

3.

Minskal medelsbehov pä grund av att trädgårdsinvesteringen under budgetåret 1984/85 slutförts (-365000 kr.).

Föredragandens överväganden

För nästa budgetår bör medel för verksamheten beräknas med utgångs­punkt i huvudförslaget.

I enlighet med vad jag tidigare har anfört föreslär jag också att för budgetåret 1985/86 15 milj. kr. av medel ur skördeskadefonden tillförs anslaget. Av dessa medel avses 4 151000 kr. användas för skördeskade­skyddets tekniska administration och resterande för de objektiva skör-deuppskallningarna. Vidare bör som jag angett i det föregående anslaget tillföras 8 milj. kr. från införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

all lill Administration av permanent skördeskadeskydd m.m. för budgetåret 1985/86 anvisa ett förslagsanslag av 16956000 kr.

F. Service och kontroll

F 13. Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksam­het

1983/84 Utgift

1000

1984/85 Anslag

1000

1985/86 Förslag

1000

Under anslaget tas upp ell formellt belopp av 1 000 kr. till uppdragsverk­samhet vid lantbruksstyrelsen för djurens hälso- och sjukvård.

Lantbruksstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för bl. a. ärenden om den allmänna hälso- och sjukvården bland husdjuren, djurskyddet samt velerinärväsendet.

Det åligger lantbruksnämnd all under lantbruksstyrelsen ansvara för dislriktsveterinärorganisalionen i länet, utöva tillsyn över distriksveteri-närernas och andra prakfiserande veterinärers verksamhet, leda den regio­nala planeringen och samordningen av hälso- och sjukvården bland husdju­ren saml leda och samordna åtgärder mol djursjukdomar i den män detta inte ankommer på länsstyrelsen. Inom varje nämnd skall finnas en veleri-när enhet. Chef för den velerinära enheten aren länsveterinär, som i övrigt är tjänsteman hos länsstyrelsen och i denna egenskap fullgör uppgifter enligt länsslyrelseinslruklionen (1971:460, ändrad senast 1984:735).

Prop. 1984/85:211

32

Antalet tjänster inom distriklsveterinärorganisationen får uppgå lill högst 390.

Dislriktsveterinärorganisalionen är främst avpassad för all tillgodose behovet av sjukvård och hälsovård för djur inom animalieproduktionen och hästar som används i jordbruket och skogsbruket. Om djurskyddsskäl föreligger eller där annan veierinärvärd inte kan anvisas är distriktsveteri­när skyldig alt även utöva djursjukvård för övriga husdjur. Distrikisvete-rinärorganisationen skall i samarbete med främst den organiserade hälso­kontrollverksamheten medverka i förebyggande åtgärder.

I veterinäriaxeförordningen (1975:539, ändrad senast 1984:821) före­skrivs att vid varje förrättning som utförs av en distriktsveterinär utgår en särskild djursjukvårdsavgift, vars storiek bestäms av regeringen.

1984/85

Beräknad ändring 1985/86

Lantbruks­styrelsen

Före­draganden

Personal

390

Plan

Kostnader Distriktsveterinärorga-

nisationen m, m.

63 675 000

-1-10970000

-1-6 170000

Anskaffning av viss

laboralorieutrustning

125000

-

-

Främjande av före-

byggande åtgärder

5 000000

-

Inrättande av flervete-

rinärstationer

500000

-

-

69300000

+ 10970000

+6170000

Intäkter

Bidrag till djurens

hälso- och sjukvård

40470000

+ 9 800000

-

Djursjukvårdsavgifter

15 000000

-

+ 5000000

Kollektiva medel frän

jordbruksnäringen

15 000000

-

-

70470000

+ 9800000

+5 000000

Lantbruksstyrelsen

Lantbruksstyrelsen är med hänsyn till arbets- och kostnadsutvecklingen återhållsam när det gäller att inrätta ytleriigare tjänster i distriktsveterinär­organisationen. Av medgivna 390 tjänster beräknar styrelsen att 375 finns inrättade under budgetåret. Därutöver behövs medel lill tillfälliga vikarier.

I planen för budgetåret 1984/85 är lönekostnaderna för distriktsveterinä­rerna beräknade till 54 200000 kr. vartill kommer 1400000 kr. för lant­bruksnämndernas administration av organisationen för djurens hälso- och sjukvård. Lönekostnaderna för distriktsveterinärerna ökar för budgetåret 1984/85 med totalt 3 170000 kr. till följd av träffade löneavtal intill den 30 juni 1984. Härutöver behöver göras en engångsanpassning av lönekosina-

Prop. 1984/85:211

33

derna till faktiskt utfall med 500000 kr. Därmed kommer löneposten att uppgå lill 59270000 kr. för budgetåret 1985/86 uttryckt i lönenivå per den 30 juni 1984.

Resekostnaderna för budgetåret 1985/86 beräknas uppgå till 7500000 kr. Insamling av kliniska data för maskinell bearbetning sker i samarbete med föreningen Svensk husdjursskötsel. Lantbruksstyrelsens kostnader för dessa bearbetningar beräknas för budgetåret 1985/86 till 200000 kr. Övriga expenser väntas uppgå till 300000 kr. För kursverksamhet beräknas 315000 kr. För oförutsedda kostnadsökningar har styrelsen beräknat 7 milj. kr. För övriga anslagsposter begärs oförändrade anslag.

För budgetåret 1983/84 har intäkterna från djursjukvårdsavgifterna varit 15 milj. kr. Antalet debiterade förrättningar har under samma tid varit ca 435000 och 83000 för animalieproduklionens djur resp. sällskapsdjuren och sporthästar. Del totala antalet förrättningar för hela året är följaktligen omkring 518000. Även om en viss minskning främst inom sällskapsdjurs-och sporihästprakfiken synes ske räknar dock styrelsen med att intäkterna för djursjukvårdsavgiflerna även i fortsättningen kommer att uppgå till omkring 15 milj. kr.

Under budgetåret 1984/85 skall enligl budgetpropositionen intäkterna uppgå till 30 milj. kr. Resterande 15 milj. kr. kommer under detta är att finansieras genom kollekliva medel.

I enlighet med riksdagens beslut (prop. 1983/84:100 bil. 

II, 

JoU 25, rskr 209) har regeringen i maj 1984 uppdragit ål lantbruksstyrelsen aU avge förslag om finansiering av djurens hälso- och sjukvård. Utgångspunkten för uppdraget har varit att finansieringen av djurens hälso- och sjukvård i ökad utsträckning bör bli en angelägenhet för djurägarna.

Uppdraget har redovisats i september 1984. Styrelsen har övervägt höjning av djursjukvårdsavgiften, mervärdebeskaltningav djursjukvården, avgift på läkemedel som används inom djursjukvården samt kollekliv finansiering genom bidrag från jordbruksnäringen.

En ökad djursjukvårdsavgift, som skulle resultera i en dubblerad inläkt, bedömmes enligt styrelsen allvariigt riskera organisationens fortbestånd. 1 första hand skulle de områden slås sönder som svarar för de störte ande­larna av nuvarande avgiftsintäkt och vilka därmed bidrar till finansieringen av de områden som på grund av låg praklikvolym är mindre självförsör­jande.

En mervärdebeskattning av djursjukvården, vilket förutsätts gälla all djursjukvård, synes enligl styrelsen tillföra statskassan medel i en storleks­ordning som överstiger statens kostnader för den aktuella verksamheten. Med hänsyn lill mervärdebeskatlningens konstruktion innebär den dock av skattetekniska skäl nettomässigt ett betydligt lägre belopp. Därutöver in­nebär delta avgiftssystem all den avsedda kostnadsöverföringen på djur­ägarna enbart sker i begränsad omfattning och framför allt inte på animalie­produklionens djurägare, för vilka organisationen primärt är avsedd. Mer-

3    Riksdagen 1984/85. I saml. Nr 211

Prop. 1984/85:211

34

värdebeskattning kommer vidare att kunna medföra menliga effekter på värden av sällskapsdjur, framförallt vid djursjukhusen.

Ett bidragssystem i form av avgiflspåslag på läkemedel nyttjade inom djursjukvården är enligl styrelsen inte genomförbart för alla djurslagsgrup­per, då vissa av dem så gotl som uteslutande nyttjar humanregislrerade preparat, vilka enligl Apoteksbolaget inte kan avgiftsbeläggas. Vidare skapar läkemedelsavgifter en kostnadsnivå för den enskilde djurägaren som inte svarar mot den velerinära djursjukvårdsinsaisen. Slutligen inne­bär ett införande av läkemedelsavgifter i likhet med mervärdeskattealter­nativet all avgiftsbelastningen blir lägre neltomässigt för animalieproduk­lionens djurägare än för övriga. Dessa senare har dessutom redan före avgiftsuttaget tillfullo erlagt sina sjukvårdskostnader i de fall behandlingen utförts av annan veterinär än distriktsveterinär. Delta gäller för en övervä­gande del av dessa djurägare. Av ovan anförda skäl anser styrelsen all förslaget med läkemedelsavgifter som finansieringskälla för bidrag till sta­tens kostnader för djurens hälso- och sjukvård är förenat med stora nack­delar.

Sammanfattningsvis anför styrelsen att om statens kostnader i ökad utsträckning skall överföras på djurägarna bör finansieringen ske enligt nu gällande modell med djursjukvårdsavgift i kombination med kollektivt bidrag från jordbruksnäringen.

Regeringen uppdrog den 14 februari 1985 ät jordbruksnämnden alt i samband med överläggningarna om jordbruksprisregleringen ta upp frågan om ylteriigare finansiering inom ramen för jordbruksprisregleringen av viss del av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård. Utgångspunkten skulle härvid vara all ytterligare 15 milj. kr. skulle avlastas statsbudgeten. Jordbruksnämnden har inte funnit del möjligt att finansiera ytleriigare 15 milj. kr. inom prisregleringens ram.

Föredragandens överväganden

Kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård beräknar jag för budgetåret 1985/86 fill 75470000 kr.

Finansieringen av dessa kostnader bör ske pä sätl som framgår av den av mig tidigare redovisade planen. Delta innebär oförändrade belopp i fråga om statens bidrag och i fråga om kollektiva medel från jordbruksnäringen saml en viss ökning av beloppet i fråga om djursjukvårdsavgifier. Del ankommer pä regeringen alt besluta om behövlig justering av dessa av­gifter.

Riksdagen har tidigare uttalat att ökad finansiering med avgifter kunde medföra risk för alt enskilda djurägare av kostnadsskäl drog sig för all tillkalla veterinär även i fall där en insats av veterinär skulle erfordras. Enligl riksdagen kunde också risk föreligga all en höjd avgifi främjade en privatisering av velerinärväsendet, som på sikt kunde bryta sönder den nuvarande statliga organisationen på området. Enligt min mening får den

Prop. 1984/85:211

35

nu föreslagna höjningen av uttaget av djursjukvårdsavgifter mycket mar­ginell påverkan på ett jordbruksföretag av normal slorlek och medför inte heller risk för all distriklsveterinärorganisationen skall brytas sönder. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

all lill Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdrags­verksamhet för budgetåret 1985/86 anvisa ett förslagsanslag av 1 000 kr.

F 14. Bidrag till djurens hälso- och sjukvård

1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag

51778243 40470000 40470000

Reservation

6417874

Under anslaget anvisas medel för bidrag till distriktsveterinärorganisa­tionen, anskaffning av viss laboratorieutrustning, främjande av förebyg­gande åtgärder saml stöd vid inrättande av flervelerinärslationer.

1984/85

Beräknad ändring

1985/86

Lantbruks-

Före-

Bidrag till distriktsvete-

styrelsen

draganden

1.

rinärorganisationen

38 845 000

+9800000

-

2.

Anskaffning av viss labora-

torieutrustning

125000

-

-

3.

Främjande av förebyggande

åtgärder

5000000

_

_

4.

Inrättande av flerveterinär-

stationer

500000

-

-

40470000

+9800000

-

Föredragandens överväganden

För uppgifter inom del ekonomiska försvaret har jag beräknat ell belopp av 215000 kr.

Med hänvisning lill vad jag ovan och under punkten F 13 har anfört hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen

alt till Bidrag till djurens hälso- och sjukvård för budgetåret 1985/86 anvisa ett reservationsanslag av 40470000 kr.

Prop. 1984/85:211

36

G. Utbildning och forskning

G 7. Bidrag till växtförädling

Under denna rubrik har riksdagen för nästa budgetår anvisat ett reserva­tionsanslag av 26,5 milj. kr. (prop. 1984/85: 100 bil. 11, JoU 25, rskr 186). Finansieringen av växtförädlingen regleras i ett avlal mellan staten och jordbrukels föreningsrörelse. Avtalet avser liden den 1 januari 1980-den 31 december 1989.1 min anmälan lill budgetpropositionen 1985 redovisade jag all förhandlingar pågick om storleken av de totala bidragen för de sista fem åren av avtalsperioden. Ell nytt avtal har nu, med förbehåll av rege­ringens godkännande, träffats för tiden den 1 juli 1985den 30 juni 1987.

Avtalet innebär att statens bidrag lill växtförädlingen uppgår lill 26,5 milj. kr. för budgetåret 1985/86 och till 23 milj. kr. för budgetåret 1986/87. Föreningsrörelsen skall för budgetåret 1985/86 bidra med 9 milj. kr. och för budgetåret 1986/87 med 11 milj. kr. Före utgången av budgetåret 1986/87 skall förhandlingar tas upp om storleken av statens och föreningsrörelsens bidrag för liden den 1 juli 1987den 31 december 1989.

Jag biträder förslaget till avlal om gemensam finansiering av växtföräd­ling.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen all ikläda staten de ekonomiska förpliktel­ser som följer av del avlal om bidrag lill växtförädling som jag har nämnt i det föregående.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte. Regeringen bör föreslå riksdagen all besluta att förkorta motionstiden lill fjorton dagar.

5   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition förelägga riksdagen vad föredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamål som han har hemställt om.

Prop. 1984/85:211

37

11   STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND                         Bga   

1985-02-20               209-2272/84        1   (13)

Regeringen Jordbrulcsdepartementet

JORDBRUKSDEP. Registratorn

InK   1985-03- 1 1 Dnr.

F

ö

rslag till prisreglering pa sockerbetor och socker f

ö

r

regleringsperioden 1985/86 - 1986/87________ 

1       INLEDNING

Regeringen uppdrog den 20 december 1984 It statens jordbruks­n

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r sockerbets­odlarna och sockertillverkningen samt jordbruksn

ä

mndens konsu­mentdelegation avge f

ö

rslag om utformningen av prisregleringen pa sockerbetor och socker f

ö

r tiden 1 juli 1985 - 30 juni  1987.

N

ä

mndens f

ö

rslag skall  bygga pa att driften vid samtliga nu existerande sockerbruk skall  uppr

ä

tth

å

llas.  Scckerbetsarealen b

ö

r med utg

å

ngspunkt i en areal  

å

r 1985 om h

ö

gst 51  500 hektar, anpassas med h

ä

nsyn till  den ber

ä

knade trendm

ä

ssiga avkastnings­

ö

kningen f

ö

r sockerbetor.  

Ö

verl

ä

ggningarna skall   ske med ut­g

å

ngspunkt i  riksdagens beslut om m

å

l  f

ö

r livsmedelspolitiken (prop. 1983/84:76, JoU 20, rskr 141) och i  den ordning som g

ä

l­ler f

ö

r 

ö

vriga jordbruksprodukter enligt n

ä

mnda riksdag

ö

rslaget skall  vara s

å

 avv

ä

gt att n

å

got underskott inte ber

ä

k­nas uppkoma i  sockerregleringsfonden.  N

ä

mnden b

ö

r vidare beakta vad som i  prop.  1983/84:191  anf

ö

rts om finansieringen av visst st

ö

d till biodlingen.

Prop. 1984/85:211

38

Med h

ä

nsyn till  dessa riktlinjer har n

ä

mnden dels analyserat kostnadsutvecklingen f

ö

r betodiingen, dels med bist

å

nd av s

ä

r­skild expertis fr

å

n statens pris- och kartelln

ä

mnd (SPK) grans­kat Svenska Sockerfabriks AB:s  (SSA) ekonomi  och kostnadsutveck­ling.  Vidare har bl  a konsumtionens storlek och utveckling ana­lyserats. 

Ä

ven utvecklingen inom EG har belysts (bil  1  och 2).

Jordbruksn

ä

mnden har nu avslutat de f

ö

reskrivna 

ö

verl

ä

gg­ ningarna.  N

ä

mnden har 

ö

verenskommit med Sveriges Betodlares Central f

ö

rening (SBC), SSA och konsumentdelegationen om ett f

ö

rslag till  prisreglering som omfattar tv

åå

rsperioden 1  juli  1985 - 30 juni  1987.

F

ö

rslaget inneb

ä

r att sockerbetsodlarna 

å

rligen erh

å

ller kompen­sation f

ö

r kostnads

ö

kningar i odlingen samt inkomstf

ö

ljsamhet utifr

å

n utfallet av obundna 

ö

verl

ä

ggningar.

F

ö

r SSA:s del  f

ö

resl

å

s att kompensation f

ö

r kostnads

ö

kningar m m ges en g

å

ng per 

å

r utifr

å

n utfallet av obundna 

ö

verl

ä

ggningar. En s

ä

rskild arbetsgrupp f

ö

resl

å

s under v

å

ren 1985 utreda kom­pensationsmodellen i  avseende p

å

 energikostnader bl   a mot bak­grund av att SSA fr o m h

ö

sten 1985 

ö

verg

å

r till  gaseldning vid flera bruk.  Vidare f

å

r korrigeringar g

ö

ras av betodiingens och SSA:s kostnadsvolymer p

å

 grund av att kontraktsvillkoren f

ö

r fr

ö

, biprodukter,  transporter m m 

ä

ndras fr o m

å

r 1985.

F

ö

rslag till  kompensationsbelopp m m avseende 1985/86 redovisas i  avsnitt 3, 4 och 6.  

Ö

verl

ä

ggningar om kompensationsbeloppens storlek f

ö

r 1986/87 b

ö

r 

ä

ga rum i  slutet av 1985.  H

ä

rvid b

ö

r sedvanligt material  om kostnadsvolymer, kostnadsutveckling m m tas fram och 1  huvudsak ligga till  grund f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna.

Om v

ä

sentligt 

ä

ndrade f

ö

ruts

ä

ttningar intr

ä

ffar under reg­leringsperioden b

ö

r det ankoimia p

å

 n

ä

mnden att efter 

ö

verl

ä

gg­ningar med delegationerna l

ä

gga fram f

ö

rslag till de 

å

tg

ä

rder som kan anses p

å

kallade.

Prop. 1984/85:211

39

2       AREAL OCH AREALBIDRAG

Sockerbetsarealen b

ö

r minskas med 700 hektar och b

ö

r uppg

å

 till h

ö

gst 51'300 hektar b

å

de 1985 och 1986.

F

ö

rdelningen av sockerbetsarealen bland odlarna g

å

r till s

å

 att dessa f

å

r g

ö

ra en f

ö

rhandsteckning. Om den sanmanlagda tecknade arealen 

ö

verstiger den areal som statsmakterna har fastst

ä

llt sker en kvotering av arealen. H

ä

rvid tilldelas, om statsmakterna har fastst

ä

llt of

ö

r

ä

ndrad areal f

ö

r riket, de som har odlat sockerbetor tidigare h

ö

gst of

ö

r

ä

ndrad areal. Den areal som fri­st

ä

lls genom att tidigare odlare slutar odla sockerbetor eller minskar sin areal f

ö

rdelas sedan mellan nya odlare och tidigare odlare som 

ö

nskar 

ö

ka sin areal.

s

å

v

ä

l n

ä

mnden som konsumentdelegationen anser det angel

ä

get att en odling som har begr

ä

nsats genom statsmakternas beslut inte helt f

ö

rbeh

å

lles en redan etablerad odlark

å

r. En rimlig m

ö

jlig­het b

ö

r finnas f

ö

r dem som inte redan odlar sockerbetor att f

å

g

ö

ra detta.

Parterna 

ä

r d

ä

rf

ö

r 

ö

verens om att alla odlare i princip b

ö

r be­handlas lika vid nedsk

ä

rning av arealen 

å

r 1985. Detta inneb

ä

r att en mindre nedsk

ä

rning av arealen vid 

ö

bruken kan godtas. 

Ö

bruken har dock redan 1983 gjort en nedsk

ä

rning som motsvarar en total areal om 51 500 hektar. F

ö

r deras del f

å

r nedsk

ä

rningen den h

ä

r g

å

ngen endast motsvara den effekt som f

ö

ljer av att to­talarealen s

ä

tts till 51 300 hektar i st

ä

llet f

ö

r 51 500 hektar. Kvoteringen av arealen b

ö

r godk

ä

nnas av jordbruksn

ä

mnden.

Parterna 

ä

r 

ö

verens om att bytet av fabrikspotatisareal mot sockerbetsareal b

ö

r avvecklas. Bytet har tillkonmit efter ett politiskt beslut. Hur en avveckling b

ö

r ske torde kunna h

ä

n­skjutas till den utredning av socker och andra s

ö

tmedel, sprit samt st

ä

rkelse som 1983 

å

rs livsmedelskommitt

é

 har f

ö

reslagit.

Prop. 1984/85:211

40

Cirka en tredjedel av odlingen skall kontrollm

ä

tas. M

ä

tningen bekostas av SBC. F

ö

r betor p

å

 areal ut

ö

ver kontrakterad b

ö

r g

ö

ras ett kraftigt prisavdrag.

Arealbidraget f

ö

resl

å

s of

ö

r

ä

ndrat 200 kr/hektar till odlarna pa fastlandsdelen av M

ö

rbyl

å

ngadistriktets upptagningsomr

å

de (exkl 

Ö

sterg

ö

tland), 400 kr/hektar till odlarna p

å

Ö

land och 500 kr/hektar till odlarna p

å

 Gotland. I de fall arealen vid areal kontrollen befinns vara mindre 

ä

n den kontrakterade, b

ö

r bidraget utg

å

 efter den uppm

ä

tta arealen.

3      ERS

Ä

TTNING TILL BETODLARNA

Kostnads

ö

kningen har enligt till

ä

mpad index ' varit 8,22 pro­cent mellan oktober 1983 och oktober 1984. Under samma tid har kostnaderna f

ö

r lejd arbetskraft inom sockerbetsodlingen ocks

å ö

kat med 8,22 procent. Ers

ä

ttningen till betodlarna f

ö

r kost­nads

ö

kningar under perioden oktober 1983 - oktober 1984 har be­r

ä

knats till totalt 46,23 Mkr. Parterna har dock enats om att g

ö

ra ett avdrag om 3,82 Mkr motsvarande en antagen minskning av handelsg

ö

dselanv

ä

ndningen. Skulle utvecklingen i fr

å

ga om han­delsg

ö

dselanv

ä

ndningen bli en annan 

ä

n den antagna skall slut­reglering av beloppet ske per den 1 jiili 1986. Avsikten med denna slutreglering 

ä

r att ingendera parten skall f

ö

rlora ekono­miskt. D

ä

rmed delas totalbeloppet upp i tv

å

 etapper, en del nu och under f

ö

ruts

ä

ttning av ovann

ä

mnda utveckling, en del per 1 juli 1986. Den 1 juli 1985 tilldelas betodlingen ett belopp om 42,41 Mkr. En ev andra del av kompensationsbeloppet tilldelas den 1 juli 1986. Storleken av denna del best

ä

ms utifr

å

n den fak­tiska volymutvecklingen av handelsg

ö

dsel under 

å

r 1984/85. Denna posts p

å

verkan p

å

 rationaliseringsvinsten inom betodlingen b

ö

r beaktas. Betodlarna har den h

ä

r g

å

ngen inte tillerk

ä

nts kompen­sation motsvarande den s

ä

nkning av priserna som 

ä

gt rum pa den melass som odlarna har r

ä

tt att 

å

terta (1,87 Mkr).

1) Exklusive handelsg

ö

dselavgift (prisregleringsavgift och milj

ö

avgift).

Prop. 1984/85:211

Betodlarna b

ö

r f

å

 inkomstf

ö

ljsamhet i  likhet med jordbruket i 

ö

vrigt. Mot denna bakgrund har parterna nu enats om att socker-betsodlarnas inkomster f

ö

r eget arbete och kapital  b

ö

r r

ä

knas upp med 5,55 procent,  vilket ger 3,77 Mkr.  Mot bakgrund av de relativt sett gynnsarana rationaliseringsm

ö

jligheter som f

ö

re­legat inom sockerbetsodlingen bl  a genom 

ö

verg

å

ng fr

å

n solohack-ning till  f

ä

rdigt best

å

nd har produktivitetsutvecklingen ansetts motivera ett extra produktivitetsavdrag om 1,68 Mkr.  Totalt b

ö

r betodlarna s

å

ledes tillf

ö

ras 44 Mkr enligt f

ö

ljande:

Ers

ä

ttning f

ö

r kostnads

ö

kningen

oktober 1983 - oktober 1984                                46,23 Mkr

Avg

å

r avdrag avseende handelsg

ö

dsel                  - 3,82 "

Avg

å

r eng

å

ngsbelopp  (inkomstf

ö

ljsamhet 1/1 1984)    - 0,50         "

Extra pro()ukti vi tetsavdrag                                - 1,68 "

40,23  Mkr

Inkomstf

ö

ljsamhet                                                3,77 "

Att  tillf

ö

ras  betodlarna,   totalt                            44,00 Mkr

Med utg

å

ngspunkt fr

å

n det nyss anf

ö

rda b

ö

r grundpriset      f

ö

r sockerbetor med 16 procent sockerhalt h

ö

jas med 1,72 kr per 100 kg, vilket motsvarar en partiprish

ö

jning av socker med 13,67 kr per 100 kg eller 3,1  procent.

4             ERS

Ä

TTNING TILL SOCKERBOLAGET

4.1        Al'''å"_°i.*i''i

Prisregleringen b

ö

r liksom tidigare avse endast str

ö

socker, b

å

de i bulk och f

ö

rpackat. Av verksamheten vid raffinaderiet i Arl

ö

v b

ö

r ing

å

 raffineringen av s

å

v

ä

l   inhemskt som importerat r

å

socker f

ö

r den svenska marknaden.

1) Avser betgrundpris enligt nya kontraktsbest

ä

mnelser som bl  a inneb

ä

r progressiv sockerhaltsbetalning.

Prop. 1984/85:211

42

SSA b

ö

r kompenseras f

ö

r intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar.  Ber

ä

kningen av kostnads

ä

ndringarna  (exkl  oljekostnaderna) baseras s

å

 l

å

ngt m

ö

jligt p

å

en generell  branschkalkyl. F

ö

r 

ä

ndringar i oljekost­naderna har gjorts prelimin

ä

ra justeringar av sockerpriset n

ä

r priset pa olja har 

ä

ndrats med minst 160 kr/m .  F

ö

r 1983/84 

å

rs oljekostnader g

ö

rs nu en slutjustering.  Motsvarande slut­justering f

ö

r 1984/85 konrier att bli  avh

ä

ngig den 

ö

versyn som f

å

r g

ö

ras mot bakgrund av att SSA vid vissa bruk kommer att g

å ö

ver till  gaseldning.

Alla ber

ä

kningar bygger p

å

 en normerad sk

ö

rdevolym och socker-halt.

Ber

ä

kningar och analyser som avser SSA utf

ö

rs i  huvudsak av SPK.

4.2             Korrigering av sockerpriset p

å

 grund av 

ä

ndringar i

£

l je

£

rj_s

£

t________________________________ 

4.2.1       A conto-justering

Sockerpriset har hittills justerats  n

ä

r oljepriset enligt ett l

ö

pande 30-dagarsgenomsnitt av Rotterdamnoteringen  (inkl bikost-naderna) har 

ä

ndrats med minst +_ 160 kr/m .  Denna regel  ledde under reglerings

å

ret 1983/84 till  tv

å

 prish

ö

jningar p

å

samman­lagt 8,19 kr per 100 kg socker.  Under 1984/85 har regeln hit­tills givit en h

ö

jning om 3,95 kr per 100 kg socker.

4.2.2       Definitiv justering av oljekostnaderna f

ö

r 1983/84

SSA:s oljekostnader under perioden november 1983 - oktober 1984 har 

ö

verstigit baskostnaderna med 18,67 Mkr.  A conto-ers

ä

tt-ningen har enligt utf

ö

rda ber

ä

kningar, tillf

ö

rt SSA 21,07 Mkr, varf

ö

r ett eng

å

ngsavdrag om 2,41  Mkr b

ö

r g

ö

ras.  H

ä

rvid har h

ä

n­syn tagits till minskad oljef

ö

rbrukning.  Samtidigt bortfaller f

ö

rra 

å

rets eng

å

ngsbelopp 5,51  Mkr.  Vidare b

ö

r SSA tillf

ö

ras ett eng

å

ngsbelopp om 3,04 Mkr p

å

 grund av skillnad mellan prelimin

ä

r och definitiv skattesats avseende perioden november 1982 - okto­ber 1983.

Prop. 1984/85:211

43

SSA:s kostnadskompensation b

ö

r s

å

ledes med h

ä

nsyn till oljan minskas med 4,88 Mkr.

4.2.3   Framtida olje- och energikostnader

p

å

 grund av 

ä

ndrade f

ö

rh

å

llanden bl a genom att SSA avser att g

å ö

ver till gaseldning b

ö

r en s

ä

rskild arbetsgrupp till 

ö

verl

ä

gg­ningarna inf

ö

r 1986/87 arbeta fram ett f

ö

rslag ang

å

ende ber

ä

k­ningsunderlaget f

ö

r kompensation av energikostnader.

4.3     Korrigering av sockerpriset pl grund av 

ä

ndringar i

andra k.O

£

t

£

ader 

£

n_o1_j

£

kostn

£

d

£

r

£

a____ 

Sockerpriset b

ö

r liksom tidigare per den 1 juli varje 

å

r jus­teras 

ä

ven p

å

 grund av 

ä

ndringar i andra kostnader 

ä

n oljekost­naderna. Detta inneb

ä

r att man b

ö

r utg

å

 fr

å

n ett referens-material som motsvarar det som hittills framtagits. I detta in­g

å

r underlag enligt branschkalkylmodel 1. J

ä

mf

ö

relser mellan pro­duktionsmedel spri serna g

ö

rs under oktober 1983 och oktober 1984 resp oktober 1984 och oktober 1985. L

ö

ne

ä

ndringarna f

ö

r kollek­tivanst

ä

lld personal belyses med utg

å

ngspunkt fr

å

n bransch­avtalet mellan SAF (allm

ä

nna gruppen) och Svenska Fabriks­arbetaref

ö

rbundet och som en j

ä

mf

ö

relse mellan tv

å

 tolvm

å

naders-perioder (maj - april). L

ö

nekostnadsber

ä

kningarna b

ö

r utredas vidare i en s

ä

rskild arbetsgrupp. Sunman av 

ä

ndringarna f

ö

r de skilda kostnadsslagen 

ä

r en m

ä

tare av kostnadsf

ö

r

ä

ndringarnas betydelse. Produktivitetsf

ö

rb

ä

ttringar och effektivitetsh

ö

jande 

å

tg

ä

rder b

ö

r kunna beaktas.

Biprodukternas behandling samt fr

å

gan om kapitalkostnadsers

ä

tt­ning b

ö

r utredas vidare och tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna inf

ö

r 1986/87. Vidare b

ö

r SSA:s l

ö

nsamhet g

ö

ras till f

ö

rem

å

l f

ö

r en f

ö

rdjupad analys inf

ö

r dessa 

ö

verl

ä

ggningar.

Ers

ä

ttningen f

ö

r kostnads

ö

kningarna oktober 1983 - oktober 1984 exkl olja har ber

ä

knats till 33,88 Mkr. Ber

ä

kningen av f

ö

r

ä

nd­ringen i personalkostnaderna har baserats p

å

 en j

ä

mf

ö

relse mel-

Prop. 1984/85:211

44

lan v

ä

gda genomsnitt f

ö

r tolvm

å

nadersperioderna 1 maj  1983 -30 april   1984 och 1  maj  1984 - 30 april   1985 med 1  januari  1985 som sista m

ä

tv

ä

rde.  Parterna har enats om att sista m

ä

tv

ä

rde b

ö

r avse den 30 april,  varf

ö

r korrigeringar b

ö

r g

ö

ras redan den 1  juli  1985 f

ö

r l

ö

ne

ö

kningar under januari  - april   samt n

ä

r fak­tisk l

ö

neglidning blir k

ä

nd effekten av ev kostnad f

ö

r f

ö

r-tj

ä

nstutvecklingsgaranti  under 1984.   I  kompensationsbeloppet in­g

å

r eng

å

ngsers

ä

ttningar om 0,98 Mkr.  Avdrag har gjorts f

ö

r ti­digare erh

å

llna eng

å

ngsbelopp.  Vidare har avdrag gjorts med 2,08 Mkr med h

ä

nsyn till  de effektivitetsf

ö

rb

ä

ttringar som SSA uppn

å

tt i  sockertillverkningen.  Den totala kostnadskompensa­tionen till  SSA (definitiv kompensation f

ö

r oljekostnaderna samt kompensation f

ö

r 

ö

vriga kostnads

ö

kningar) blir 29,00 Mkr, vilket motsvarar 9,01  kr per 100 kg socker eller 2,1  procent.  H

ä

rtill kommer ev slutjustering av l

ö

nekostnadskompensation samt ef­fekten av ev oljepris

ä

ndringar.

4.4______________ Ers

ä

ttning f

ö

r merkostnaderna vid bruken p

å

Ö

land och

oU

£

nd____________ ;_________________________ 

I kostnadskompensationen har 

ä

ven merkostnaderna vid 

ö

bruken be­aktats.  Den del  av sockerpriset som tillerk

ä

nns SSA f

ö

r dessa merkostnader f

ö

r reglerings

å

ret 1985/86 ber

ä

knas till  5,71  kr per 100 kg socker,  vilket vid normal   produktionsvolym blir ca 18,4 Mkr. Dessutom tillkonner 4,3 Mkr ur sockerreglerings­fonden.

s

å

v

ä

l  n

ä

mnden som de tre delegationerna anser i  princip att st

ö

d som har tydlig regional  karakt

ä

r inte b

ö

r belasta konsumenterna av socker eller sockern

ä

ringen utan b

ö

r t

ä

ckas genom budgetmedel.

4.5       i.''läi*ILil9_f£''_nI.'' JlJl I19_ i'''£.°Jl*£'"ä.''-_''12'- Jll

Ers

ä

ttningen f

ö

r raffinering och lagring av importerat r

å

socker h

ö

js f

ö

r intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar med 7,68 procent (lika med de genomsnittliga kostnads

ö

kningarna  i  sockertillverkningen) till 84,08 kr per 100 kg.  I detta belopp Ing

å

r eng

å

ngsers

ä

ttning

Prop. 1984/85:211

45

med 0,36 kr per 100 kg.  

Ä

ven h

ö

jningen av raffineringsers

ä

tt­ningen b

ö

r r

ä

knas om vid ev tillkommande slutjustering av l

ö

ne­kostnadskompensationen.

5             REGLERINGSEKONOMIN

Beh

å

llningen i  sockerregleringsfonden var den 30 juni  1984 10,4 Mkr.  Utg

å

ende beh

å

llning 30 juni  1985 kan ber

ä

knas till 25 - 30 Mkr.  Vid normal  sk

ö

rd 1985 blir inkomsterna via inf

ö

r­selavgifter begr

ä

nsade med h

ä

nsyn till  att sk

ö

rden 1984 gav ett 

ö

verskott. 

Ö

verskottet minskar importutrymnet under 1985/86. Fondens beh

å

llning kan d

ä

rf

ö

r ber

ä

knas minska under 1985/86.  Mot denna bakgrund har betodlarna och SSA inte aktualiserat fr

å

gan om ytterligare 

å

terbetalningar av medel  ur sockerreglerings­fonden.

Betodlarna och SSA b

ö

r om s

å

 erfordras skjuta till medel   s

å

 att fonden den 30 juni   1986 och 30 juni  1987 inte visar underskott. Denna garanti  g

ä

ller f

ö

r prisutj

ä

mning av olika slag samt i princip nu utg

å

ende former av regionalst

ö

d.  I geng

ä

ld b

ö

r n

ä

ringen - med beaktande av f

ö

r

ä

ndringar i  regleringsekonomin -h

ö

sten 1985 och h

ö

sten 1986 f

å

 ta upp 

ö

verl

ä

ggningar om ev yt­terligare 

å

terbetalning av tidigare inbetalda medel. Medlen skall   f

ö

rdelas i  samma proportioner som f

ö

r 1983 

å

rs sk

ö

rd.  Ut­betalningarnas storlek f

å

r d

å

 bed

ö

mas utifr

å

n sk

ö

rdarnas storlek och tillg

ä

ngliga medel   i  fonden.

6       JORDBRUKSN

Ä

MNDENS F

Ö

RSLAG TILL PRISREGLERING P

Ä

SOCKERBETOR OCH SOCKER F

Ö

R REGLERINGS

Ä

RET 1985/86

Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till  sockerreglering f

ö

r perioden 1 juli  1985 - 30 juni  1986 har till  alla delar bitr

ä

tts av kon­sumentdelegationen.  SBC har godtagit f

ö

rslaget i  de delar det r

ö

r betodlarnas villkor och SSA i  de delar som avser bolaget. Forslaget kan sanmanfattas i  f

ö

ljande punkter:

1             Sockerbetsarealen f

ö

r 1985 

å

rs odling f

å

r uppg

å

 till

51   300 hektar.  Erforderlig kvotering av odlingen b

ö

r

Prop. 1984/85:211

46

godk

ä

nnas av n

ä

mnden. Cirka en tredjedel  av odlingen b

ö

r kontrollm

ä

tas. M

ä

tningen bekostas av SBC.  Prisav­draget vid 

ö

verodling b

ö

r vara kraftigt.

2        Sveriges Betodlares Central f

ö

rening och Svenska

Sockerfabriks AB har fr o m betodiings

å

ret 1985 tr

ä

f­

fat en 

ö

verenskommelse om vissa 

ä

ndringar i  kontrakts­

villkoren. 

Ä

ndringarna ber

ö

r betfr

ö

, kvalitetsbetal­

ning, bettransporter, biprodukter, betalningssystem,

provtv

ä

ttar,  leveranstill

ä

gg och har* reglerats genom

att grundpriset 

ä

ndrats med 0,70 kr per 100 kg betor

vid 16 procent sockerhalt. Grundpriset p

å

sockerbetor,

som avser 16 procent sockerhalt,  f

ö

resl

å

s 

å

r 1985 bli

30,20 kr per 100 kg.

3

Till  de odlare i  Sm

å

land och Blekinge som levererar betor till  bruket i M

ö

rbyl

å

nga f

ö

resl

å

s utg

å

 ett of

ö

r­

ä

ndrat arealbidrag om 200 kr per hektar kontrakterad areal. Till  odlare p

å

Ö

land f

ö

resl

å

s arealbidraget bli of

ö

r

ä

ndrat 400 kr per hektar och  till  odlare p

å

 Got­land of

ö

r

ä

ndrat 500 kr per hektar.   1  de fall   arealen vid areal kontroll en befinns vara mindre 

ä

n den kon-trakterade, b

ö

r bidraget utg

å

 efter den uppm

ä

tta arealen.  Bidraget b

ö

r finansieras med medel  ur socker­regleringsfonden.

4

SSA:s nettopris (genomsnittligt nettopris efter avdrag f

ö

r

å

rsbonus och kvantitetsrabatter) f

ö

r baskvaliteten i sortimentet, str

ö

socker K5 i s

ä

ck om 50 kg, f

ö

resl

å

s vid oljepriset 2 231  kr/itr vara 462,12 kr per

100 kg. Detta inneb

ä

r en prish

ö

jning med 5,2 procent. Priset justeras n

ä

r oljepriset har 

ä

ndrats med 1 160 kr/m.

5        Gr

ä

nsskyddet f

ö

r socker b

ö

r utg

å

 enligt de grunder som

hittills g

ä

llt.  Detta inneb

ä

r att en Inf

ö

rselavgift

tas ut f

ö

r importerade kvantiteter under perioder d

å

Prop. 1984/85:211

47

v

ä

rldsmarknadspriset understiger det fastst

ä

llda av­r

ä

kningspriset p

å

socker ur svenska betor. De uppburna medlen b

ö

r - liksom hittills - tillf

ö

ras sockerreg­leringsfonden. Som v

ä

rldsmarknadspris pa f

ä

rdigt socker b

ö

r d

ä

rvid g

ä

lla Parisb

ö

rsens spot-notering f

ö

r vitsocker. Denna notering b

ö

r 

ö

kas med kostnader f

ö

r frakt m m till svensk hamn samt korrigeras f

ö

r kvali­tetsskillnad mellan den svenska baskvaliteten och den kvalitet Parisnoteringen avser. Fraktkostnadens och kvalitetskorrektionens storlek b

ö

r fastst

ä

llas av jordbruksn

ä

mnden. Som m

å

tt p

å

 v

ä

rldsmarknadspriset pa r

å

socker b

ö

r g

ä

lla den nominella Londonnoteringen p

å 

r

å

socker. B

å

da noteringarna skall omr

ä

knas till svensk valuta enligt den s

ä

ljkurs som g

ä

ller noteringsdagen.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r f

ä

rdigt socker b

ö

r utg

ö

ra skill­naden mellan SSA:s nettopris enligt punkt 4 och v

ä

rldsmarknadspriset p

å

 f

ä

rdigt socker, m

ä

tt p

å

 nyss angivet s

ä

tt.

Inf

ö

rsel avgiften f

ö

r r

å

socker f

ö

resl

å

s anpassas s

å

 att svensk raffineringsindustri, som k

ö

per in r

å

socker till g

ä

llande Londonnotering och s

ä

ljer den raffine­rade varan till SSA:s nettopris enligt punkt 4, erh

å

l­ler en ers

ä

ttning f

ö

r raffineringen som inkl ers

ä

tt­ning f

ö

r s

ä

ckkostnader och viss utfrakt samt lagrings­bidrag uppg

å

r till 84,08 kr per 100 kg raffinad. Raf­fineringen b

ö

r h

ä

rvid f

ö

ruts

ä

ttas medf

ö

ra ett svinn om 8 procent.

Inf

ö

rsel avgiften f

ö

r sirap, sockerl

ö

sningar och sockerkul

ö

r b

ö

r liksom hittills motsvara avgiften f

ö

r f

ä

rdigt socker, varvid h

ä

nsyn tas till produktens torrsubstanshalt.

Inf

ö

rsel avgifterna b

ö

r f

ö

rutom vid svenska pris

ä

nd­ringar i princip justeras en g

å

ng varje m

å

nad f

ö

r 

ä

nd-

Prop. 1984/85:211

48

ringar i de internationella priserna samt dessutom vid st

ö

rre variationer i de utl

ä

ndska priserna.

6

Vid behov b

ö

r jordbruksn

ä

mnden f

å

 ta ut en f

ö

rs

ä

lj­ningsavgift p

å

 allt socker som s

ä

ljs inom landet. D

ä

r­vid konmer det inhemska partipriset att h

ö

jas med ett belopp som motsvarar f

ö

rs

ä

ljningsavgiften. De insam­lade medlen b

ö

r anv

ä

ndas f

ö

r att subventionera socker­import n

ä

r v

ä

rldsmarknadspriset

ä

r h

ö

gre 

ä

n det svenska.

7

Sockerregleringsfonden f

ö

resl

å

s f

å

 anv

ä

ndas f

ö

r frakt-subventionering till de fyra nordligaste l

ä

nen och Kopparbergs l

ä

n med 1,2 Mkr. Ur fonden b

ö

r dessutom tas dels arealbidraget till de odlare som i enlighet med punkt 3 ovan levererar betor till 

ö

bruken till en ber

ä

knad kostnad av 3,5 - 4,0 Mkr, dels den ers

ä

ttning om 4,3 Mkr som skall utg

å

 f

ö

r SSA:s merkostna er f

ö

r driften vid dessa bruk. Till kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen b

ö

r tas 0,5 Mkr ur sockerfonden. (SSA har dock avseende medel till biodlingen anm

ä

lt att de an­ser att det 

ä

r en principiellt sett felaktig anv

ä

nd­ning av fondens medel.) Vidare b

ö

r regleringsf

ö

re­ningen Svensk Sockerhandels administrationskostnader t

ä

ckas ur fonden. Fondmedlen anv

ä

nds ocks

å

 till vissa kostnader inom prisutj

ä

mningen f

ö

r varor inneh

å

llande socker. Vid tillverkning av vissa produkter s

å

som far­macevtiska halvfabrikat f

ö

r export 

å

terbetalas inf

ö

r­selavgiften f

ö

r f

ö

rbrukat socker. 1 en situation med Ingen eller ringa sockerimport b

ö

r i st

ä

llet export­bidrag ur sockerregleringsfonden l

ä

mnas f

ö

r s

å

dana produkter.

8

F

ö

reslagna pris

ä

ndringar skall i princip g

ä

lla fr o m den 1 juli 1985. Erfarenheten har visat att k

ä

nnedom om prish

ö

jningar resulterar i forcerade ink

ö

p under tiden n

ä

rmast f

ö

re h

ö

jningen och motsvarande stark

Prop. 1984/85:211

49

nedg

å

ng i  ink

ö

pen under tiden n

ä

rmast d

ä

refter.  Jord­bruksn

ä

mnden b

ö

r d

ä

rf

ö

r bemyndigas att medge att pris­

ä

ndringarna f

ö

rdelas i  tiden p

å

 ett s

å

dant s

ä

tt att minsta m

ö

jliga  st

ö

rning uppst

å

r p

å

 marknaden.  Systemet b

ö

r utformas s

å

 att varken SSA eller dess kunder kal­kylm

ä

ssigt g

ö

r n

å

gon vinst eller f

ö

rlust.

BESLUTSMENING

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Alamaa,  Brangmo,  Dockered,[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel  efter f

ö

redragning av byr

å

chefen Sandqvist i  n

ä

rvaro av avdelningscheferna Sj

ö

berg och 

Ö

jeheim.

Ingvait Lindstr

ö

m

/

je  Sandqvist   /

Bilagor

Bil  1       Sockerregleringen 1985/86, mapp  I    *)

Bil 2

"

"      ,    "      

II 

*)

*)   Här   uteslutna

4   Riksdagen 1984/85. I saml. Nr 211

Prop. 1984/85:211

50

JM

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

Oaium

1985-04-24

Bilaga 2 402-161/85

JORD

:lP.

Regisiiatorn Ink   i985-0i-2 5

Dnr. Sd/ff

F

Ö

KSLAG TILL PRISREGLERANDE AT6RRDER PA

JORDBRUKETS OMR

Å

DE

EFTER DEN 30 JUNI 1985 M M

Prop. 1984/85:211

51

INNEH

Å

LLSF

Ö

RTECKNING

1          Inledning

2          Allm

ä

nna utg

å

ngspunkter f

ö

r pris­

regleringen

2.1

Utvecklingen inom livsmedelssektorn

2.2

Livsmedelspolitiska utg

å

ngspunkter

2.3

Ekonomisk-politiska utg

å

ngspunkter

3          Kostnadskompensation och inkomst­

f

ö

ljsamhet

3.1

Utg

å

ngspunkter och konstruktion

3.2

Belopp per den 1 juli 1985

3.2.1

Kostnadsutvecklingen inom jordbruket

3.2.2

Kostnadsutvecklingen inom uppsamling och f

ö

r

ä

dling

3.2.3

Inkomstf

ö

ljsamhet

3.2.4

Produktivitetsutvecklingen

3.2.5

Sammanfattning av belopp

3.3      Belopp per den 1 januari 1986

3.3.1

Kostnadskompensation

3.3.2

Ö

verh

ä

ng fr

å

n regleringsperioden 1984/85

3.4      F

ö

rdelning p

å

 produkter

4

Etableringsst

ö

d

5

R

å

dgivning och djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd

6

Avbytarverksamhet, socialf

ö

rs

ä

krings-skydd, f

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd och annan l

å

ginkomstsatsning

Prop. 1984/85:211

7        Prisregleringen på olika produkter

7.1

Ändring av förmäl nings- och handelsgödselavgi fterna

7.2

Fettvaruregleringen

7.3

Arealavgift f

ö

r potatis

7.4

Importst

ö

djande

å

tg

ä

rder vid brist p

å 

potatis

7.5

Vall fr

ö

st

ö

det

7.6

Buffertzoner f

ö

r n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk

8

Regleringsekonomin

9

Inf

ö

rsel avgifter m m

9.1

Inf

ö

rsel avgiftsmedel m m f

ö

r 1983/84

9.2

Inf

ö

rsel avgiftsmedel m m f

ö

r 1984/85

9.3

Inf

ö

rsel avgiftsmedel m m f

ö

r 1985/86

9.4

Huvudsaklig medelsdisposition av inf

ö

rsel avgiftsmedel mm reglerings­

å

ren 1983/84 - 1985/86

9.5

Information om f

ö

rdelning av handelsg

ö

dsel-avgifter och tillverkningsavgifter p

å

 olje-kraftfoder

10

R

ö

rliga krediter

11

Information om kassan f

ö

r r

å

varu-kotnadsutj

ä

mningen

12

Sammanfattning

13

Hemst

ä

llan

14

Beslutsmening

Prop. 1984/85:211

53

Bilaga 1        Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegations svar

p

å

 jordbruksn

ä

mndens  f

ö

rslag till   prisreglering f

ö

r 1985/86

Bilaga 2       Konsumentdelegationen med synpunkter betr

ä

ffande jordbruksprisregleringen 1985/86

Bilaga 3       Reservation av ledam

ö

terna Dockered och Fringel

Bilaga 4       Kopia av skrivelse 1984-12-20 fr

å

n Svensk Matpotatiskontroll

Bilaga 5        Redovisning av utj

ä

mningskassan

Prop. 1984/85:211

54

Regeringen Jordbruksdepartementet

jck:::.: 

. -t.p.

Heg:i.::i\yr\

Ink

1965-0/.   2 5

Dnr.

3 f/fr

Statens jordbruksn

ä

mnd ang

å

ende prisreglerande 

å

tg

ä

rder pa jordbrukets omr

å

de f

ö

r tiden den 1  juli  1985 - den 30 juni  1986

m m__________________________________________________ 

1               Inledning

Regeringen uppdrog i beslut den 14 februari 1985 It jordbruksn

ä

mnden (JN) att, efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation (LRF) och JNs konsumentdelegation (KD), l

ä

mna f

ö

rslag om den n

ä

rmare utformningen av prisregleringen pl jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker f

ö

r tiden den 1 juli 1985 - den 30 juni 1986. F

ö

rslaget skulle utformas med utg

å

ngspunkt fr

å

n riksdagens beslut om vissa livsmedelspolitiska fr

å

gor (prop 1983/84:76, JoU 20, rskr 141).

Av beslutet framg

å

r vidare att JN skulle l

ä

gga fram f

ö

rslag om anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedel. JN skulle d

ä

rvid utg

å 

ifr

å

n att av inf

ö

rsel avgiftsmedel utom f

ö

rdelningsplanen ett belopp motsvarande 8,5 milj kr fick disponeras f

ö

r pristill

ä

gg p

å

 f

å

r- och lanmk

ö

tt samt 8 milj kr f

ö

r att t

ä

cka kostnader f

ö

r statistik p

å

 jordbrukets omr

å

de.

JN skulle ocks

å

 ta upp fr

å

gan om ytterligare finansiering inom ramen f

ö

r jordbruksprisregleringen av viss del av kostnaderna f

ö

r djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd. Utg

å

ngspunkten skulle h

ä

rvid vara att ytterligare 15 milj kr avlastas statsbudgeten.

Prop. 1984/85:211

55

Vidare skulle pr

ö

vas m

ö

jligheterna att finansiera en till  10 milj kr uppg

å

ende del  av kostnaderna f

ö

r den statliga r

å

dgivningen till  jordbruket p

å

 annat s

ä

tt 

ä

n 

ö

ver statsbudgeten.

Slutligen skulle JN l

ä

mna f

ö

rslag om en successiv avveckling av den r

ö

rliga kredit p

å

 h

ö

gst 250 milj kr som f n st

å

r till  JNs f

ö

rfogande f

ö

r s

ä

songsm

ä

ssig lagring av jordbruksprodukter. Utg

å

ngspunkten skulle vara en minskning av krediten fr

å

n den 1 juli  1985 med 100 milj kr.  Vidare skulle JN beakta att den r

ö

rliga kredit p

å

 h

ö

gst 120 milj  kr som f n st

å

r till   f

ö

rfogande f

ö

r

ä

ndam

å

l   inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockern

ä

ringen skulle minskas till   50 milj kr fr

å

n den 1  juli 1985.

Som underlag f

ö

r sina ber

ä

kningar har JN och delegationerna haft i  huvudsak det statistiska underlag som tidigare anv

ä

nts.  Det omfattande ekonomiskt-statistiska underlaget belyser l

ä

ge och utveckling f

ö

r de tre livsmedelspolitiska m

å

len -produktionsm

å

let,  inkomstm

å

let och konsumentm

å

let.

Det har vid 

ö

verl

ä

ggningarna visat sig att stora mots

ä

ttningar r

å

der vad g

ä

ller storleken p

å

 kompensationen till jordbruket och viss livsmedelsindustri  under reglerings

å

ret 1985/86.  De b

å

da delegationerna har d

ä

rf

ö

r inte kunnat godta JNs f

ö

rslag vad avser totalt kompensationsbelopp.  I vissa 

ö

vriga delar har emellertid delegationerna anslutit sig till JNs T

ö

rslag.

2               Allm

ä

nna utg

å

ngspunkter f

ö

r prisregleringen

2.1            Utvecklingen inom livsmedelssektorn

Under de senaste 10 

å

ren har de samh

ä

llsekonomiska f

ö

rh

å

llandena i  Sverige i  h

ö

g grad 

ä

ndrats. 

Ä

nnu i b

ö

rjan av 1970-talet r

å

dde i  v

å

rt land en relativt god ekonomisk tillv

ä

xt och 

ö

kande k

ö

pkraft.  I stort sett rldde balans mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter. Fr

å

n slutet av 1970-talet f

ö

rs

ä

mrades den ekonomiska situationen. Tillv

ä

xten i  ekonomin avtog vilket medf

ö

rde att konsumenternas k

ö

pkraft tidvis minskade.

Prop. 1984/85:211

56

Utvecklingen inom livsmedelssektorn har inneburit k

ä

nnbara prish

ö

jningar p

å

 livsmedel   b

å

de p

å

 produkter fr

å

n jordbruket och i efterf

ö

ljande led.  Dessa prish

ö

jningar har ytterligare accentuerats genom att subventionerna tagits bort f

ö

r k

ö

tt, fl

ä

sk och ost.   Pris

ö

kningarna och minskade subventioner i f

ö

rening med den minskade allm

ä

nna k

ö

pkraften har lett till  att konsumtionen av vissa livsmedel, fr

ä

mst k

ö

tt och fl

ä

sk har minskat.

Samtidigt har produktionen 

ö

kat.  Jordbruket kan d

ä

rf

ö

r inte avs

ä

tta hela sin produktion inom landet utan m

å

ste i  allt h

ö

gre grad s

ä

lja produkterna utomlands till  l

ä

gre priser 

ä

n p

å

 den svenska marknaden vilket lett till   

ö

kade exportkostnader. Jordbruket har vidare haft 

ö

kande produktionskostnader.  S

ä

rskilt r

ä

ntekostnaderna uppglevs f

ö

r yngre och nyetablerade jordbrukare som besv

ä

rande.

2.2           Livsmedelspolitiska utg

å

ngspunkter

Enligt riksdagens beslut 1984 (prop 1983/84:76, JoU 20,  rskr 141) 

ä

r huvudm

å

let f

ö

r en samlad livsmedelspolitik att trygga v

å

rt lands livsmedelsf

ö

rs

ö

rjning b

å

de i  fredstid och under avsp

ä

rrning eller krig.  Som likst

ä

llda delm

å

l  under detta huvudm

å

l  g

ä

ller att konsumenterna f

å

r tillg

å

ng till  livsmedel  av god kvalitet till  rimliga priser och att jordbrukarna f

å

r en med j

ä

mf

ö

rbara grupper likv

ä

rdig standard.

Inkomstm

å

let avser liksom tidigare i  f

ö

rsta hand heltidssysselsatta vid rationellt drivna jordbruksf

ö

retag. Prisregleringen skall  utformas s

å

, att den ger 

ö

kat utrymme f

ö

r en mer solidarisk inkomstf

ö

rdelning mellan olika kategorier av jordbrukare.

Jordbruksproduktionen b

ö

r enligt statsmakternas beslut vara geografiskt v

ä

l  differentierad. Jordbruket spelar en stor roll f

ö

r syssels

ä

ttningen i  bygder d

ä

r det r

å

der brist p

å

andra arbetstillf

ä

llen.

Prop. 1984/85:211

57

1984 

å

rs riksdagsbeslut inneb

ä

r i  fr

å

ga om prisregleringen p

å 

jordbruksprodukter efter den 30 juni 1984 att kompensation till jordbruket och viss livsmedelsindustri  f

ö

r 

ö

kade kostnader samt jordbrukarnas  inkomstf

ö

ljsamhet skall  best

ä

rnnas efter obundna 

ö

verl

ä

ggningar. H

ä

nsyn skall  d

ä

rvid tas till  aktuella f

ö

rh

å

llanden p

å

 marknaden,  i jordbruket och i  samh

ä

llsekonomin i 

ö

vrigt.

Det ankommer enligt riksdagsbeslutet p

å

 parterna - staten och de b

å

da delegationerna - vid pris

ö

verl

ä

ggningarna att n

ä

rmare 

ö

verv

ä

ga p

å

 vilket s

ä

tt kostnadskompensationen skall ber

ä

knas. 

Ä

ven vid ett obundet system kan f

ö

r vissa kostnader till

ä

mpas automatiskt verkande regler.  Det 

ä

r emellertid enligt riksdagsbeslutet angel

ä

get att prisregleringen f

ö

r jordbruksprodukter utformas s

å

 att den blir ett st

ö

d f

ö

r str

ä

vandena att s

ä

nka produktionskostnaderna och anpassa produktionens inriktning till marknadens efterfr

å

gan.

2.3           Ekonomisk-politiska utg

å

ngspunkter

Regeringen har angett att det 

ä

r en central  uppgift f

ö

r den ekonomiska politiken att bryta den hittillsvarande inflationsutvecklingen.  F

ö

r 1985 har regeringen d

ä

rf

ö

r fastst

ä

llt ett inflationsm

å

l  p

å

 h

ö

gst 3 1.

Som ett medel  att n

å

inflationsm

å

let har regeringen f

ö

reskrivit ett allm

ä

nt prisstopp att g

ä

lla fr o m den 13 mars 1985 till  och med den 12 september 1985. Prisstoppet inneb

ä

r enligt reglerna i f

ö

rordningen  (1985:82) om det allm

ä

nna prisstoppet i  princip att man vid f

ö

rs

ä

ljning av tj

ä

nster och f

ö

rn

ö

denheter ej f

å

r 

ö

verskrida det pris som till

ä

mpades den 6 mars 1985.   I f

ö

rordningen anges vidare n

å

gra undantag. Detta g

ä

ller prish

ö

jningar till  f

ö

ljd av h

ö

jda importpriser, v

ä

xelkursf

ö

r

ä

ndringar eller kostnadsh

ö

jningar som intr

ä

ffat f

ö

re den 6 mars 1985.

Prop. 1984/85:211

58

I beslut den 14 mars 1985 har regeringen kompletterat f

ö

rordningen om prisstoppet med att ge statens pris- och kartell n

ä

rand (SPK) i uppdrag att genom 

ö

verl

ä

ggningar med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r f

ö

retagen s

ö

ka f

å

 till st

å

nd utf

ä

stelser r

ö

rande f

ö

retagens priss

ä

ttning. Utf

ä

stelserna skulle i huvudsak inneb

ä

ra att f

ö

retagens priser inte s

ä

tts h

ö

gre 

ä

n vad som i respektive fall kan f

ö

ranledas av faktiska kostnads

ö

kningar och, betr

ä

ffande l

ö

nekostnader s

å

dana som ryms inom den av Landsorganisationen i Sverige (LO)-och Svenska arbetsgivaref

ö

reningen (SAF) slutna ram

ö

verenskommelse om h

ö

gst en femprocentig 

ö

kning mellan 

å

ren 1984 och 1985 av det genomsnittliga f

ö

rtj

ä

nstl

ä

get f

ö

r LO-SAF-omr

å

det eller f

ö

r andra avtalsomr

å

den inom en ram av motsvarande inneb

ö

rd.

3       Kostnadskompensation och inkomstf

ö

ljsamhet

3.1      Utg

å

ngspunkter och konstruktion

Statsmakternas m

å

l om en inflation p

å

 h

ö

gst 3 

%  

f

ö

r 1985 som getts uttryck i inf

ö

randet av allm

ä

nt prisstopp och andra ekonomisk-politiska 

å

tg

ä

rder samt 1984 

å

rs livsmedelspolitiska beslut har varit utg

å

ngspunkter f

ö

r JNs f

ö

rslag om kostnadskompensation m m till jordbruket och viss f

ö

r

ä

dlingsindustri. F

ö

rutom dessa utg

å

ngspunkter bygger f

ö

rslaget p

å

 f

ö

ljande f

ö

ruts

ä

ttningar

1.

JN har utg

å

tt fr

å

n att vid ber

ä

kning av kompensationsbelopp f

ö

r jordbruket och viss livsmedelsindustri per den 1 juli 1985 och den 1 januari 1986 b

ö

r regeringens riktlinjer i anslutning till prisstoppet till

ä

mpas p

å

 saima s

ä

tt som de kommer att till

ä

mpas f

ö

r 

ö

vriga f

ö

retag och f

ö

retagare.

2.

Prisregleringsperioden skall enligt direktiven omfatta tiden den 1 juli 1985 - den 30 juni 1986. Mittpriserna f

ö

resl

å

s f

å ä

ndras den 1 juli 1985 och den 1 januari 1986. JN b

ö

r medges att vid behov f

å

 g

ö

ra gr

ä

nsskyddsjusteringar 

ä

ven vid andra tillf

ä

llen. Restitution b

ö

r av JN f

å

 medges enligt hittills givna bemyndiganden.

Prop. 1984/85:211

59

3.   JN utg

å

r fr

å

n att n

ä

r statsmakterna tagit st

ä

llning till  h

ä

r

framlagda f

ö

rslag f

å

r 

ö

verl

ä

ggningar i maj/juni  1985 tas upp

r

ö

rande f

ö

rdelning p

å

produkter m m per den 1  juli  1985.

P

å

 samma s

ä

tt b

ö

r 

ö

verl

ä

ggningar ske per den 1  januari  1986 om den slutliga kompensationen, 

ö

verh

ä

ngsfr

å

gorna och f

ö

rdelningen p

å

 produkter m m.

4.   Det kompensationsbelopp som per den 1 juli  1985 f

ö

resl

å

s

tillf

ö

ras jordbruket och viss livsmedelsindustri  avser dels

kostnads

ä

ndringar inom dessa sektorer f

ö

r tiden oktober 1984 -

april  1985, dels en inkomstf

ö

ljsamhet f

ö

r jordbrukarna r

ä

knat

ett 

å

r fram

å

t fr

å

n den 1  juli 1985. Kompensationsbeloppet b

ö

r

reduceras f

ö

r produktivitetstutvecklingen inom jordbruket och

viss livsmedelsindustri.

D

å

 kostnadsber

ä

kningarna f

ö

r livsmedelsindustrin bygger p

å 

prelimin

ä

ra data b

ö

r sedvanligt bokf

ö

ringsmaterial  f

å

å

beropas vid f

ö

rsta m

ö

jliga 

ö

verl

ä

ggningstillf

ä

lle d

å

 detta material f

ö

religger, dvs tidigast per den 1  juli  1986.

5.

F

ö

r kostnadsutvecklingen inom jordbruket och viss livsmedelsindustri  f

ö

r tiden april  - oktober 1985 ges kompensation den 1 januari  1986. JN har utg

å

tt fr

å

n att vid ber

ä

kning av kompensationsbeloppet f

ö

r jordbruket och viss livsmedelsindustri b

ö

r regeringens riktlinjer i  anslutning till prisstoppet till

ä

mpas av parterna p

å

 samma s

ä

tt som g

ä

ller f

ö

r 

ö

vriga f

ö

retag och f

ö

retagare. Om effekterna av denna till

ä

mpning visar sig bli annorlunda 

ä

n vad som nu antas b

ö

r man f

å

å

beropa detta per den 1  januari  1986.

6.

Vid ber

ä

kning av kompensationsbeloppet ges som hittills ingen kompensation f

ö

r exportens andel  av produktionen.

Prop. 1984/85:211

60

3.2            Belopp per den 1  juli  1985

3.2.1         Kostnadsutvecklingen inom jordbruket

F

ö

rslaget inneb

ä

r att kompensation f

ö

r kostnadsh

ö

jningar i jordbruksproduktionen ges med 292 milj kr.  Vid ber

ä

kning av detta belopp har beaktats den prism

ä

ssiga kostnadsutvecklingen under perioden oktober 1984 - april  1985 samt en prognos 

ö

ver influtna fodermedelsavgifter.

Vad g

ä

ller fr

å

gan om lejt arbete har LRF gjort anspr

å

k p

å 

kompensation p

å

 grund av att utvecklingen av l

ö

nekostnaderna f

ö

r den lejda arbetskraften 

ö

verstiger PM-indexutvecklingen.

Enligt regeringens uppdrag till  SPK i  anslutning till  det allm

ä

nna prisstoppet beaktas inte vid prisdiskussioner l

ö

nekostnader f

ö

r perioden 2:a kvartalet 1984 till  2:a kvartalet 1985 som 

ö

verstiger 5 %. JN har inte ansett sig kunna fr

å

ng

å 

dessa regeringens allm

ä

nna riktlinjer. N

å

gon kompensation f

ö

r lejt arbete ut

ö

ver den som ing

å

r i nyssn

ä

mnda belopp kan d

ä

rf

ö

r enligt JNs tolkning av dessa riktlinjer inte utg

å

.

3.2.2         Kostnadsutvecklingen inom uppsamling och f

ö

r

ä

dling

Som underlag f

ö

r f

ö

rslaget om kostnadskompensation till livsmedelsindustrin per den 1  juli  1985 har legat material   som tagits fram av branscherna inom ber

ö

rd livsmedelsindustri och som granskats av SPK.

Livsmedelsindustrins kostnadskompensation har ber

ä

knats till  ett belopp om 153 milj kr f

ö

re produktivitetsavdrag att utg

å

 per den 1  juli  1985.  I detta belopp har beaktats en prelimin

ä

r ber

ä

kning av livsmedelsindustrins kostnadsutveckling under perioden oktober 1984 - april  1985 samt industrins int

ä

kter f

ö

r biprodukter (exkl  internt vidaref

ö

r

ä

dlade biprodukter inom mejeriindustrin). 

Ö

kade l

ö

nekostnader har ber

ä

knats enligt SPKs allm

ä

nna riktlinjer vad g

ä

ller l

ö

neglidning och regeringens uppdrag till  SPK i  anslutning till  det alTm

ä

nna prisstoppet.

Prop. 1984/85:211

61

Enligt skrivelse  (den 14 december 1984)  till   regeringen redovisar kommitt

é

n f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningar om

jordbruksprisregleringen ett par s k 

ö

verh

ä

ngsfr

ä

gor som skulle ha behandlats f

ö

re den 1  juli  1985.  Den ena fr

å

gan ber

ö

r int

ä

kter av internt vidaref

ö

r

ä

dlade biprodukter inom mejeriindustrin.  Enligt koranitt

é

n b

ö

r fr

å

gan utredas.  Jordbruket tillsanmans med SPK b

ö

r ta fram erforderligt faktamaterial.

Den andra fr

å

gan inneb

ä

r att kompensationen f

ö

r livsmedelsindustrins kostnader utformas s

å

 att den syftar till att begr

ä

nsa l

ö

neglidningen.  En arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att ta fram en metod inom kompensationssystemet med s

å

dant syfte.

Med h

ä

nvisning till   att expertarbetet med dessa 

ö

verh

ä

ngsfr

ä

gor 

ä

nnu  inte avslutats f

ö

resl

å

s att dessa  fr

å

gor behandlas vid 

Ö

verl

ä

ggningarna per den 1  januari  1986.

P

å

 grund av att underlaget f

ö

r kostnadskompensationen f

ö

r perioden oktober 1984 - april  1985 bygger p

å

 prelimin

ä

ra ber

ä

kningar b

ö

r vid senare 

ö

verl

ä

ggningstillf

ä

llen f

å

å

beropas ett mer fullst

ä

ndigt underlag.

Om till

ä

mpningen av regeringens allm

ä

nna riktlinjer i anledning av prisstoppet visar sig bli annorlunda 

ä

n vad som nu antas b

ö

r man f

å

å

beropa detta per den 1 januari  1986.

3.2.3         Inkomstf

ö

ljsamhet

Som tidigare n

ä

mnts har regeringen i uppdrag till SPK angivit det kompensationsber

ä

ttigade l

ö

neutrymmet till  5 %. Jordbrukarna b

ö

r ges motsvarande inkomst

ö

kning. Jordbrukarnas inkomstf

ö

ljsamhet ber

ä

knas med utg

å

ngspunkt fr

å

n dessa riktlinjer.  Beloppet f

ö

r inkomstf

ö

ljsamhet fr

å

n den 1  juli 1985 och ett 

å

r fram

å

t kan d

ä

rf

ö

r ber

ä

knas till  102 milj kr.  I detta belopp ing

å

r 

ö

verh

ä

ng fr

å

n regleringsperioden 1984/85. Fr

å

n det ber

ä

knade beloppet b

ö

r p

å

 sedvanligt s

ä

tt g

ö

ras ett avdrag f

ö

r produkti vi tetsutveckli ngen.

Prop. 1984/85:211

62

Betr

ä

ffande LRFs anspr

å

k p

å

 kompensation f

ö

r l

ö

ntagarnas s

ä

rskilda skattereduktion f

å

r JN anf

ö

ra f

ö

ljande: N

å

got beslut om vilket belopp eller vilka grupper som skall omfattas av ett s

å

dant system har 

ä

nnu inte fattats av statsmakterna. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r enligt JNs mening inte m

ö

jligt att nu ta upp denna fr

å

ga.

3.2.4    Produktivitetsutvecklingen

Avdrag f

ö

r produktivitetsutvecklingen inom s

å

v

ä

l jordbruket som viss livsmedelsindustri b

ö

r enligt JN g

ö

ras med ett belopp om totalt 82 milj kr. Detta belopp avser ett 

å

rs produktivitetsutveckling inom det egentliga jordbruket och ett halvt 

å

rs produktivitetsutveckling inom livsmedelsindustrin.

3.2.5    Sammanfattning av belopp

1 juli 1985 (milj kr) Kostnadskompensati on

-  jordbruket

292

-   livsmedelsindustrin

153

Inkomstf

ö

ljsamhet

102

Summa f

ö

re produktivitetsavdrag 547

Produktivitetsavdrag

-82

TOTALT                            465

3.3     Belopp per den 1 januari 1986

3.3.1   Kostnadskompensation

Med h

ä

nsyn till det r

å

dande prisstoppet ber

ä

knas den prism

ä

ssiga kostnadsutvecklingen f

ö

r jordbruket och viss livsmedelsindustri uppg

å

 till 1,5 

%  

under perioden april - oktober 1985. Kostnadskompensationen till jordbruket och viss livsmedelsindustri den 1 januari 1986 f

ö

resl

å

s d

ä

rf

ö

r nu prelimin

ä

rt till 348 milj kr (1,5 % x 23,2 mdkr). Fr

å

n detta belopp b

ö

r g

ö

ras ett avdrag f

ö

r ett halvt 

å

rs

Prop. 1984/85:211

63

produktivitetsutveckling inom livsmedelsindustrin.  En f

ö

rnyad bed

ö

mning f

å

r g

ö

ras per den 1  januari   1986 p

å

basis av d

å 

tillg

ä

ngligt material   

ö

ver prisutveckling m m och med beaktande av de riktlinjer som till

ä

mpats f

ö

r

ö

vriga f

ö

retag.

3.3.2        

Ö

verh

ä

ng fr

å

n regleringsperioden 1984/85

Ö

verl

ä

ggningarna per den 1 januari  1986 ber

ö

r f

ö

rutom kostnadskompensationen m m ett antal  

ö

verh

ä

ngsfr

ä

gor fr

å

n reglerings

å

ret 1984/85 vilka i  princip accepterats av statsmakternas.  

Ö

verh

ä

ngsfr

å

gorna fr

å

n 1984/85 

ä

r:

-

int

ä

kter av internt vidaref

ö

r

ä

dlade biprodukter inom mejeri­industrin

-

avst

ä

mning av prelimin

ä

rt avdraget belopp f

ö

r f

ö

r

ä

ndrad f

ö

r­brukning av handelsg

ö

dsel

-

m

ö

jlighet att 

å

beropa  definitiva kostnadsuppgifter f

ö

r viss livsmedelsindustri  avseende 

å

r 1984

-

å

terf

ö

rande av eng

å

ngsbelopp f

ö

r vegetabilier

-

en metod inom kompensationsystemet som syftar till  att begr

ä

nsa l

ö

neglidningen inom f

ö

r

ä

dlingsindustrin.

3.4           F

ö

rdelning p

å

 produkter

JN avser att sedan statsmakterna beslutat om principer och kompensationsbelopp till  jordbruket och viss livsmedelsindustri per den 1  juli 1985 och den 1  januari  1986 efter 

ö

verl

ä

ggningar med delegationerna till  regeringen inkomma med f

ö

rslag om beloppens f

ö

rdelning p

å

produkter.

4              Etableringsst

ö

d

Etableringsst

ö

det syftar till  att underl

ä

tta generationsskifte och till att nystartande jordbrukare skall  kunna etablera sig. LRF och lantbruksstyrelsen  (LBS)  har f

ö

reslagit att st

ö

det b

ö

r utg

å

ä

ven under 1985/86. JN delar denna uppfattning.  Utgifterna h

ä

rf

ö

r ber

ä

knas av LBS till  ca 40 milj kr.  LRF har ej accepterat att mer 

ä

n 32 milj kr f

å

r utg

å

 om JNs f

ö

rslag om det totala kompensationsbeloppet l

ä

ggs till  grund f

ö

r kompensationen. JN

Prop. 1984/85:211

64

f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att 32 milj  kr f

å

r utg

å

 f

ö

r etableringsst

ö

d. Liksom tidigare b

ö

r medel   f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l   tas inom den ram som tilldelas jordbruket.

5               R

å

dgivning och djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd

JN skulle ta upp fr

å

gan om ytterligare finansiering inom ramen f

ö

r jordbruksprisregleringen av viss del  av kostnaderna f

ö

r djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd.  Utg

å

ngspunkten skulle h

ä

rvid vara att ytterligare 15 milj kr avlastas statsbudgeten.

Vidare skulle pr

ö

vas m

ö

jligheterna att finansiera en till 10 milj  kr uppg

å

ende del   av kostnaderna f

ö

r den statliga r

å

dgivningen till  jordbruket p

å

 annat s

ä

tt 

ä

n 

ö

ver statsbudgeten.

JN har inte - med h

ä

nvisning  till   den i  avsnitten 8 och 9 l

ä

mnade redovisningen av regleringsekonomin och till delegationernas olika principiella uppfattning i  denna fr

å

ga -funnit det m

ö

jligt att nu finansiera dessa verksamheter inom prisregleringens  ram.

6               Avbytarverksamhet,  social f

ö

rs

ä

kringsskydd,

f

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd och annan l

å

ginkomstsatsning

F

ö

r l

å

ginkomstsatsning m m inom jordbruket har f

ö

r budget

å

ret 1984/85 anvisats 435 milj kr med f

ö

ljande f

ö

rdelning.

1984/85                                                     milj kr

Leveranstill

ä

gg f

ö

r mj

ö

lk                             120

Avbytarverksamhet                                     100

F

ö

retagsh

ä

losv

å

rd                                        13

Social f

ö

rs

ä

kringsskydd                              120

Tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d                                        44

Produktionsanpassning m m                        38

Summa                                                        435

Prop. 1984/85:211

65

Eventuella besparingar eller 

ö

verskridanden betr

ä

ffande beloppen f

ö

r leveranstill

ä

gg skall enligt g

ä

llande best

ä

mmelser tillf

ö

ras resp avg

å

fr

å

n beloppet f

ö

r avbytarverksamhet.

JN skall under 1984/85 fr

å

n anslagsposten st

ä

lla 44 milj kr till lantbruksstyrelsens f

ö

rfogande f

ö

r tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d till jordbruksf

ö

retag samt f

ö

r administration h

ä

rav.

JN har i anslagsframst

ä

llningen f

ö

r budget

å

ret 1985/86 f

ö

reslagit att of

ö

r

ä

ndrat 435 milj kr anvisas till l

å

ginkomstsatsning m m.

Enligt f

ö

rslag av LRF och LBS b

ö

r r

ä

ntest

ö

det avvecklas enligt fastst

ä

lld plan dock med ett 

å

rs f

ö

rskjutning f

ö

r norra Sverige. R

ä

ntedebitering och amortering f

ö

r f

ö

rsta 

å

rets st

ö

d b

ö

r senarel

ä

ggas ett 

å

r. F

ö

r 1985/86 ber

ä

knar LBS kostnaderna f

ö

r r

ä

ntest

ö

det till ca 20 milj kr. Detta belopp b

ö

r tas fr

å

n medel f

ö

r l

å

ginkomstsatsning m m. Inom ramen f

ö

r beloppet 20 milj kr har LRF och LBS f

ö

reslagit att 1 milj kr f

å

r anv

ä

ndas av LBS f

ö

r en samordnad r

å

dgivningsinsats till de lantbruksf

ö

retag som erh

å

ller st

ö

det. JN tillstyrker dessa f

ö

rslag.

Avvecklingsers

ä

ttningen till 

ä

ldre mj

ö

lkproducenter b

ö

r bibeh

å

llas under reglerings

å

ret 1985/86. Medel f

ö

r detta anvisas fr

å

n medel f

ö

r l

å

ginkomstsatsning m m (produktionsanpassning mm). JN f

ö

resl

å

r i likhet med LRF att m

ö

jlighet ges att inf

ö

ra avvecklings- eller uppeh

å

llsers

ä

ttning 

ä

ven f

ö

r producenter inom k

ö

tt- och fl

ä

sk/sm

å

grisproduktionen. Medel h

ä

rf

ö

r f

ö

ruts

ä

tts utg

å

 fr

å

n delposten produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder.

KD har anslutit sig till LRFs f

ö

rslag betr

ä

ffande r

ä

ntest

ö

d och avvecklingsers

ä

ttning f

ö

r 

ä

ldre mj

ö

lkproducenter.

Medel f

ö

r att stimulera konsumtionen av n

ö

tk

ö

tt, fl

ä

sk och k-mj

ö

lk har tidigare f

å

tt utg

å

 fr

å

n delposten konsumtionsstimulerande 

å

tg

ä

rder. JN har under 1984/85

5    Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 211

Prop. 1984/85:211

66

aktualiserat fr

å

gan om pri sneds

ä

ttning p

å

 n

ö

tk

ö

tt i syfte att minska export

ö

verskotten. JN finner det d

ä

rf

ö

r mycket tillfredst

ä

llande att LRF nu f

ö

resl

å

r att medel s

ä

tts av f

ö

r detta

ä

ndm

å

l. Ett belopp om h

ö

gst 100 milj kr av medel som anslagits f

ö

r l

å

ginkomstsatsning b

ö

r d

ä

rf

ö

r enligt JNs mening i huvudsak f

å

anv

ä

ndas p

å

 s

ä

tt som LRF f

ö

reslagit. LRF har f

ö

reslagit att av fonderade medel f

ö

r avbytarverksamhet b

ö

r 50 milj kr 

ö

verf

ö

ras till posten produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder m m. JN tillstyrker detta f

ö

rslag.

F

ö

r l

å

ginkomstsatsning m m inom jordbruket b

ö

r de f

ö

r budget

å

ret 1985/86 f

ö

reslagna medlen om 435 milj kr f

ö

rdelas enligt f

ö

ljande.

1985/86

milj kr

Leveranstill

ä

gg f

ö

r mj

ö

lk

106

Avbytarverksamhet

100

F

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd

15

Social f

ö

rs

ä

kringsskydd

45

Tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d

20

Produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder m m

149

Summa

435

7       Prisregleringen p

å

 olika produkter

7.1    

Ä

ndringar av f

ö

rmalnings- och handelsg

ö

dselavgifterna

F

ö

r att f

ö

rst

ä

rka regleringsekonomin f

ö

resl

å

r LRF att

f

ö

rm

ä

l ningsavgiften h

ö

js med 15 kr/lOO kg och att

handelsg

ö

dselavgiften (prisregleringsavgiften) h

ö

js med 3

procentenheter. Dessa b

å

da h

ö

jningar ber

ä

knas ge 150 milj kr. JN

f

ö

rordar att handelsg

ö

dselavgiften f

å

r h

ö

jas enligt LRFs

f

ö

rslag. Detta ger ca 65 milj kr. Den h

ö

jda

handelsg

ö

dselavgiften f

ö

ruts

ä

tts liksom tidigare inte p

å

verka

konsumentpriserna. Fr

å

gan om f

ö

rm

ä

l ningsavgiften kommer att

behandlas vid 

ö

verl

ä

ggningarna om f

ö

rdelning av beloppet p

å

produkter i maj/juni 1985.

Prop. 1984/85:211

67

De animalieprodukter som exporteras har producerats med hj

ä

lp av bl a svensk foders

ä

d som animalieproducenterna har betalat med svenskt pris eller producerat sj

ä

lva. H

ä

rigenom har export

ö

verskottet av spannm

å

l blivit mindre. Vid exporten av animalier har man f

å

tt priser som 

ä

r l

ä

gre - i vissa fall mycket l

ä

gre - 

ä

n p

å

 den svenska marknaden. Detta inneb

ä

r att animalieproducenterna f

å

r b

ä

ra en del av spannm

å

lsproducenternas exportkostnader. Kostnaderna f

ö

r export av k

ö

tt och fl

ä

sk m m b

ö

r d

ä

rf

ö

r delvis b

ä

ras av spannm

å

lsproducenterna. JN avser att ta upp fr

å

gan i samband med 

ö

verl

ä

ggningarna i maj/juni.

Hittills har en stor del av exportkostnaderna f

ö

r spannm

å

l t

ä

ckts av f

ö

rm

ä

l ningsavgifterna. Det b

ö

r 

ö

verv

ä

gas om inte exportkostnaderna b

ö

r sl

å

s ut p

å

 hela spannm

å

lsproduktionen. JN avser att ocks

å

 ta upp fr

å

gan om alternativa finansieringsv

ä

gar f

ö

r spannm

å

lsexporten, bl a fr

å

gan om f

ö

rm

ä

l ningsavgifterna.

7.2     Fettvaruregleringen

Betr

ä

ffande fettvaruregleringen f

ö

resl

å

r JN att statsmakternas beslut om fastst

ä

llande av fettvaruavgift (prop 1976/77:94) 

ä

ndras enligt f

ö

ljande:

s

å

 l

ä

nge VM-priset p

å

 rapsolja ligger 1 - 5 procent (ber

ä

knat p

å 

det svenska oljev

ä

rdet) l

ä

gre 

ä

n VM-priset p

å

 sojaolja s

ä

tts fettvaruavgiften utifr

å

n VM-pris p

å

 rapsolja. Ligger rapsoljepriset utanf

ö

r detta intervall anpassas fettvaruavgiften till noteringen f

ö

r sojaolja enligt sairma modell som f

ö

r n

ä

rvarande. JN b

ö

r erh

å

lla bemyndigande att om utvecklingen av de internationella priserna s

å

 motiverar g

ö

ra justeringar av denna regel. Ber

ö

rda branschorganisationer har accepterat detta f

ö

rslag.

Eftersom huvudsyftet med fettvaruregleringen 

ä

r att skydda oljev

ä

xtodlingen

ä

r det enligt JN naturligt att i st

ö

rsta m

ö

jliga utstr

ä

ckning utg

å

fr

å

n rapsolja vid fastst

ä

llande av fettvaruavgift. Eftersom tv

å

 tredjedelar av f

ö

rbrukningen utg

ö

rs av importerade oljor 

ä

r det dock samtidigt rimligt att 

ä

ven beakta priset p

å

sojaolja, den viktigaste importerade oljan, d

å 

prisskillnaden till rapsolja p

å

 v

ä

rldsmarknaden 

ä

r onormalt

Prop. 1984/85:211

68

stor. Detta 

ä

r ett konsumentskydd mot alltf

ö

r h

ö

ga priser (inkl fettvaruavgift) pa sojaolja i f

ö

rh

å

llande till fastsst

ä

llt oljev

ä

rde.

JN har vidare f

ö

r avsikt att inom ramen f

ö

r nuvarande principer besluta om vissa tekniska f

ö

r

ä

ndringar. Dessa f

ö

r

ä

ndringar v

ä

ntas p

å

sikt medf

ö

ra f

ö

rb

ä

ttringar av regleringsekonomin.

7.3     Areal avgift f

ö

r potatis

Den som odlar potatis p

å

 en sanmaniagd 

å

kerareal av minst 0,5 ha erl

ä

gger arealavgift (10 

§

 sista stycket lagen (1967:340). F

ö

r n

ä

rvarande f

å

r JN best

ä

mma avgiften till h

ö

gst 300 kr per ha. F

ö

r att regleringsekonomin skall kunna f

ö

rb

ä

ttras f

ö

resl

å

s bemyndigandet utstr

ä

ckas till 400 kr per ha fr o m 1985 

å

rs odling.

7.4     Importst

ö

djande 

å

tg

ä

rder vid brist p

å

potatis

Vid p

å

taglig brist p

å

 potatis i Sverige och samtidig brist ute i Europa tenderar priserna att stiga 

mycket  

kraftigt. En d

ä

mpning av prisutveckingen i Sverige kan i s

å

dana l

ä

gen vara m

ö

jlig om en begr

ä

nsad subventionering och samordning vidtas vid import.

JN f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att JN bemyndigas att ge regleringsf

ö

reningen Sveriges Potatisintressenter (SPI) m

ö

jlighet att vid p

å

tagliga bristsituationer genom olika 

å

tg

ä

rder f

ö

rs

ö

ka p

å

verka importen s

å

att utvecklingen av priserna i Sverige d

ä

mpas samt att anv

ä

nda h

ö

gst 5 milj kr av SPIs regleringsmedel f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l.

7.5     Vall fr

ö

st

ö

det

Vall fr

ö

n

ä

mnden har gjort en 

ö

versyn av vall fr

ö

st

ö

det. LRF har beg

ä

rt att 2 milj kr tillf

ö

rs av de handelsg

ö

dselavgifter som skall 

å

terf

ö

ras till gr

ö

nytesektorn. JN 

å

terkommer i s

ä

rskild skrivelse om dessa fr

å

gor.

Prop. 1984/85:211

69

7.6     Buffertzoner f

ö

r n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk

Den 1 juli 1981 inf

ö

rdes ett modifierat prisgr

ä

nssystem f

ö

r animalieprodukter och vissa vegetabilieprodukter. F

ö

r n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk innebar det nya prisgr

ä

nssystemet att dessa produkter ut

ö

ver mittpris, nedre och 

ö

vre prisgr

ä

nser ocks

å

 fick nedre och 

ö

vre buffertzongr

ä

nser. Prisgr

ä

nserna utg

ö

r 94 

%  

respektive 106 

%  

av mittpriserna medan buffertzongr

ä

nserna utg

ö

r 96 

% 

respektive 104 

%.

D

å

dagspriset f

ö

r helkroppar av n

ö

tk

ö

tt resp fl

ä

sk passerar buffertzongr

ä

nsen skall f

ö

r

ä

ndring av inf

ö

rselavgiften ske med 2 g

å

nger skillnaden mellan mittpriset och buffertzongr

ä

nsen. F

ö

r styckade varor av n

ö

tk

ö

tt resp fl

ä

sk f

ö

r

ä

ndras avgiften h

ä

rvid med 1,4 resp 1,35 g

å

nger 

ä

ndringen av avgiften f

ö

r helkropp.

Vid den marknadssituation f

ö

r n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk som f

ö

r n

ä

rvarande r

å

der kan det enligt JNs mening vara motiverat med en n

å

got st

ö

rre prisr

ö

rlighet 

ä

n tidigare. Sk

ä

l finns d

ä

rf

ö

r att nu under ett 

å

r prova ett system utan buffertzongr

ä

nser och att samtidigt krympa prisgr

ä

nserna till 95 

%  

resp 105 

%  

av mittpriserna. JN f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att under reglerings

å

ret 1985/86 ett s

å

dant system pr

ö

vas.

8      Regleringsekonomin

LRF har franist

ä

llt 

ö

nskem

å

l om en statlig l

å

negaranti p

å

 200 milj kr f

ö

r att i f

ö

rsta hand finansiera spannm

å

lsregleringen 1984/85. JN anser f

ö

r sin del att medel till denna reglering kan tillgodoses genom inf

ö

rsel avgifter, handelsg

ö

dselavgifter och viss tillf

ä

llig

ö

verf

ö

ring mellan regleringskassorna per den 30 juni 1985.

LRF har vidare f

ö

reslagit i avvaktan p

å

en slutgiltig reglering av underskottet i spannm

å

lsregleringen om 555 milj kr per den 30 juni 1985 att detta underskott f

å

r kvarst

å

ä

ven under reglerings

å

ret 1985/86 med till

ä

gg f

ö

r r

ä

nta p

å

 detta belopp under samma tid. Fr

å

gan om n

ä

mnda underskotts slutliga

Prop. 1984/85:211

70

finansiering har 

ä

nnu inte avgjorts av statsmakterna. Med h

ä

nsyn h

ä

rtill  b

ö

r fr

å

gan om en ytterligare 

ö

kning av underskottet med r

ä

nta f

ö

r 1985/86 f

å

 h

ä

nskjutas till   regeringen.

9               Inf

ö

rsel avgifter m m

9.1            Inf

ö

rsel avgiftsmedel m m f

ö

r 1983/84

Det definitiva utfallet blev i  samnandrag

milj kr

Inkomster

628,6

Utgifter

- Fettvaruavgifter till

. Sveriges oljev

ä

xtintressenter (SOI)

./.106,6

./.     5,5

516,5  1

267,2

173,0

./.440,2 ./.   91 . ./.   15,.

-      Inf

ö

rsel avgifter f

ö

r br

ö

ds

ä

d m m

till Svensk spannm

å

lshandel

(SSH] - utbyteshandel

Kvarst

å

r inf

ö

rsel avgifter till regi eri ngsekonomi n

-  F

ö

rdelningsplanen

-

riksdagens beslut

-

belopp motsvarande influtna fodermedelsavgifter

-  

Ä

ndam

å

l  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen

Resultat

1

Ing

å

r

-      Inf

ö

rsel avgifter netto, dvs minus

restitutioner m m.

-  R

ä

ntor fr

å

n fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r.

Ing

å

r ej

-      

Å

terbetalning av marknadsm

ä

ssiga  sk

ä

l  av inf

ö

rsel avgifter p

å

sjyckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rsel avgifter

pa ost redovisas bland posterna under rubriken 

ä

ndam

å

l  utanf

ö

r

f

ö

rdelningsplanen och uppgick 1983/84 till  29,8 milj kr.Fr o m

"1984/85 bokf

ö

rs dessa

å

terbetalningar som ett avdrag p

å

 inf

ö

rsel avgiften p

å

 slaktvaror resp mj

ö

lk- och mejeriprodukter

-  Dessutom har JN s

ä

nkt normal inf

ö

rsel avgiften i vissa fall,

t ex f

ö

r ost, av marknadsm

ä

ssiga sk

ä

l   (bl  a genom neds

ä

ttning av avgiften f

ö

r visst parti).

Prop. 1984/85:211

71

Av nedanst

å

ende sanmanst

ä

llning framg

å

r de disponibla avgifts­medlen f

ö

rdelade p

å

 varuslag (efter avdrag f

ö

r restitutioner m m)

£

i

£

p onji_b l_a_m

£

d

£

l _a v Inl

ö

sl 

£

V

£

i f.t

£

r_l 9B2/

£

4_        tk r

1983/84    1982/83

852

857

3 476

5 535

10 941

8 101

5 473

2 596

6 700

10 401

659"!

6392

74 794

84 781

212 710

184 595

2 495

2 493

318 100

299 998

173 048

264 940

25 342

20 921

516 490

585 859

Ä

rter och b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ö

da)

Potati s

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

Malt

S

ä

llskapsdjursfoder m m

Fettr

å

varor och fettvaror

Mj

ö

lk och mejeriprodukter

Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter m m

Summa inf

ö

rsel avgifter exkl   fodermedel

Fodermedel

R

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

Summa

1  107  220  ./.   till   SOI  106 561.

2  301  153  ./. till  SOI  300 514.

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1983/84 utg

ö

r enligt riksdagens'beslut 267,2 milj kr samt inflytande avgifter fr

å

n fodermedelsimporten. Dessa uppgick till  173,0 milj kr.  F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

nned 440,2 milj kr. F

ö

r 

ä

ndam

å

l  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen kan s

å

ledes disponeras  (516,4-440,2=) 76,2 milj kr.

Prop. 1984/85:211

72

£ö

ird

£

l niijig

£

pl_a

£

 19

£

3/84                                            tkr

1983/84      1982/83

Svensk spannm

å

lshandel                                            2 000          47 279

Sveriges potatisintressenter                                       29 500         29 500

Sveriges oljev

ä

xtintressenter                                         O                      O

Svensk k

ö

tthandel                                                      10 798         80 761

Svensk k

ö

tthandel,  utbyteshandel                            50 000         50 000

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter                                 167 000      173 000

Svensk 

ä

gghandel                                                      75 000        71  000

Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt                                    3 700                   Q

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mj

ö

lk

45 5008

33 500

-

k

ö

tt

5 000

5 000

-

ä

gg

1 700

1 400

Transport

390 198

491 440

Kommentarer till f

ö

rdelningsplanen 1983/84

1

H

ä

rut

ö

ver tillf

ö

rdes SSH 83,5 milj kr av 1983/84 

å

rs handelsg

ö

dselavgifter.

2

723 000 kr avser fraktst

ö

d till foders

ä

d 1981/82. Dessutom tillf

ö

rdes SSH 50 milj kr ur S0I:s konjunkturutj

ä

mningsfond samt 110 milj kr av 1982/83 

å

rs handelsg

ö

dselavgifter.

3

Svensk k

ö

tthandel har dessutom 

å

r 1983/84 tillf

ö

rts 0,2 milj kr fr

å

n tillverkningsavgifter p

å

 oljekraftfoder samt enligt regeringsbeslut 1983-12-22 3,9 milj kr fr

å

n utf

ö

rsel avgifter p

å

fl

ä

sk.

4

F

ö

r utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk har tagits 158,1

(31,1 + 4,8 + 0,3 + 21,9 + 50+50) milj kr av medel inom f

ö

rdel ningsplane 1978/79 - 1983/84.

5   FFM har dessutom 

å

r 1983/84 tillf

ö

rts 4,5 milj kr fr

å

n

tillverkningsavgifter p

å

 ol jekraftfoder samt 28 milj kr av 1983/84 

å

rs

handelsg

ö

dselavgi fter.

6

Till Svensk

Ä

gghandel har dessutom tillf

ä

lligt 

å

r 1983/84 

ö

verf

ö

rts 2,0 milj kr fr

å

n tillverkningsavgifter p

å

 oljekraftfoder. Rambeloppet ti f

ö

reningen skall under kommande ar minskas med motsvarande belopp.

7

Kassan har 

å

r 1983/84 d

ä

rut

ö

ver tillf

ö

rts 5,0 milj kr fr

å

n tillverkningsavgifter p

å

 oljekraftfoder.

8

25 milj kr h

ä

rav tillf

ö

rs 1984/85 jordbrukarna i Norrlandsst

ö

dets omr

å

den 1, 2 och 3.

9

13 milj kr h

ä

rav tillf

ö

rdes 1983/84 jordbrukarna i Norrlandsst

ö

dets omr

å

den 1, 2 och 3.

Prop. 1984/85:211

73

tkr

1983/84       1982/83

390 198

491 440

10 850l

8 650

29 000

25 000

4 500

2 500

1 700

1 400

2 0002

2 000

500

500

1 500

500

0

150

Transport Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m St

ö

d till  odling av konserv

ä

rter och andra k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till  odling av bruna b

ö

nor St

ö

d till  odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen Sveriges exportr

å

d Fraktst

ö

d foder Norrland

Summa                                                                     440 248         532 140

F

ö

rdelningen till  regleringsf

ö

reningarna har skett i   samf

ö

rst

å

nd med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konsumentdelegationen.

1

H

ö

jt belopp f

ö

r att finansiera vissa artbetskraftsunders

ö

kningar inom Lantbruksekonomiska Samarbetsn

ä

mnden.

2

Dessutom 1 milj kr av 1983/84 

å

rs handelsg

ö

dselavgifter.

Prop. 1984/85:211

74

De definitiva kostnaderna f

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen uppgick till ca 91,5 milj kr. Disponibla medel utgjorde 76,2 milj kr.

namaj H'':i"I.

Ö£

 f_

ö

d

£

l m

£

g2pl_a

£

en lZf.

1983/84      1982/83

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna

20 318      15 124

0

16 328

5 378

2 799

0

17 173

5 067

2 634

475

475

300 6 000 6 000

300 4 000 6 000

Utbyteshandelk

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lainnk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st-organisationens bevarande Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde

Pris

ä

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen 

300

300

Kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av

konsumtionsfisk

300

O

29 795

20 739

2 000

2 000

1 500

500

Restitution av inf

ö

rsel avgifter f

ö

r styck­ningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rsel avgifter f

ö

r ost St

ö

d till maltproduktionen Sveriges exportr

å

d

Summa

91 493       74 312

Underskott

./. 15 2421   ./. 20 5931

Summa

76 251       53 719

Dispositionen av inf

ö

rsel avgiftsmedel reglerings

å

ret 1983/84 har sammanf

ö

rts i tabell under avsnitt 9.4.

1 Betr

ä

ffande underskottets finansiering se avsnitt 9.4

Prop. 1984/85:211

9.2            Inf

ö

rsel avgiftsmedel  m m f

ö

r 1984/85

75

Ber

ä

kning f

ö

r 1984/85 i samnandrag

Inkomster

Utgifter

-

Fettvaruavgifter till  SOI

-

Inf

ö

rsel avgifter fr

å

n br

ö

ds

ä

d till SSH - utbyteshandel

Kvarst

å

r inf

ö

rsel avgifter till regleringsekonomin

-  F

ö

rdelningsplanen

-

riksdagens beslut

-

belopp motsvarande influtna fodermedelsavgifter

-  

Ä

ndam

å

l   utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen

Ber

ä

knat resultat

267,2 230,0

milj  kr 650,8

./.115,0 ./.    2,0 533,81

./.497,2 ./. 48,0

./. iTTr

£

relijn2n

ä

rt di

£

ponjibl_a_med

£

l_198V85                           tkr

1

000

3

000

8

000

3

000

7

000

1

000

100

000

160

000

2

000

285

000

230 000

18

855

Ä

rter och b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ö

da)

Potatis

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

Malt

Sal 1skapsdjursfoder

Fettr

å

varor och fettvaror2

Mj

ö

lk och mejeriprodukter m m

Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter

Sunna inf

ö

rsel avgifter exkl fodermedel

Fodermedel

R

ä

ntor fr

å

n 1983 och 1984 samt ej utnyttjade

medel fr

å

n posten

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare 1983/84

Summa

533 855

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1984/85 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 milj kr samt inflytande avgifter f

ö

r fodermedelsimporten, som nyss n

ä

mnts ber

ä

knade till  230,0 milj kr.  F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

nned 497,2 milj kr. Ber

ä

kningsm

ä

ssigt finns s

å

lunda (533,9-497,2=)  36,7 milj kr att anv

ä

nda f

ö

r 

ä

ndam

å

l   utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.

1

Se not under avsnitt 9.1.

2

Exkl  del   till  SOI.

Prop. 1984/85:211

76

JN f

ö

resl

å

r i  samf

ö

rst

å

nd med delegationerna och med utg

å

ngs­punkt fr

å

n det ber

ä

knade f

ö

rdelningsbeloppet 497,2 milj  kr f

ö

ljande prelimin

ä

ra fordel ningsplan.  Denna skiljer sig i  vissa avseenden fr

å

n den plan som redovisades av JN i  skrivelse den 28 maj  1984.

£ö

_rd

£

l m

£

g

£

pl_a2 1924_/8                                                     tkr

77

oooi

29

500

56

2022

50

000

97

000

68

000

4

500

20

5003

5

000

1

700

10

sno

29

5754

4

5&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.6pt'p class=MsoNormal style='margin-left:6.0pt'> 1

700

8

000

500

1

500

2

780

28

743

Svensk spannm

å

lshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

gghandel

Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt

Regionalt kostnadsbidrag,  norra Sverige

-

mj

ö

lk

-

k

ö

tt

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete m m Djurh

ä

lsov

å

rd,  kontrollverksamhet m m St

ö

d till  odling av konserv

ä

rter och andra k

ö

ksv

ä

xter St

ö

d till  odling av bruna b

ö

nor St

ö

d till   odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen Sveriges exportr

å

d Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Reserv till   f

ö

rfogande

Sunina

497 200

Definitiv f

ö

rdel ningsplan f

ö

r 1984/85 kan fastst

ä

llas f

ö

rst efter utg

å

ngen av reglerings

å

ret d

å

 de verkliga inkomsterna av inf

ö

rsel avgifter f

ö

r fodermedel  

ä

r k

ä

nda.

1

2 milj kr avser kvalitetstill

ä

gg f

ö

r v

å

rvete av 1984 

å

rs sk

ö

rd. Medel  utg

å

r s

å

 l

ä

nge kvalitetstill

ä

gget 

ä

r 6 kr/dt. Dessutom har SSH tillf

ö

rts 126,5 milj  kr av 1983/84 samt 150 milj kr av 1984/85 

å

rs handel sg

ö

dselavgifter. Beslut har dessutom fattats om 

ö

verf

ö

ring av ytterligare h

ö

gst 100 milj kr av 1984/85 

å

rs handelsg

ö

dselavgifter till  SSH.

2

H

ä

rav pristill

ä

gg far och lanrn 4 milj  kr.

3

Dessutom utbetalas 25 milj kr ur 1983/84 

å

rs f

ö

rdelningsplan.

4

H

ö

jning av anslaget med 1 milj kr avsedd f

ö

r v

å

r N

ä

ring samt 175 000 kr till  Avelspoolen AB.

Prop. 1984/85:211

77

Medelsbehovet under reglerings

å

ret 1984/85 f

ö

r s

å

dana 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen som f

å

r t

ä

ckas av inf

ö

rsel avgiftsmedel ber

ä

knas till  ca 48 milj kr i enlighet med f

ö

ljande sanmanst

ä

llning.  Disponibla medel  ber

ä

knas till ca 36,6 milj kr.

Ä

ndarn

å

l_ utanf

ö

r f

ö

rde}niTigsp]anen_ ]_984/85                      tkr

20

000 0

16

500

5

739

475 300 500

(+323)

3

000

1

500

48

014

Utbyteshandel  n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandelk

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r-    och lanmk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Bidrag till  Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st-organisationens bevarande

Bidrag till   fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde Fonden f

Ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen St

ö

d till  maltproduktionen Sveriges exportr

å

d Summa

Underskott                                                                      ./.Il  3591

Summa                                                                                 36 655

Ovanst

å

ende f

ö

rdelning skiljer sig fr

å

n de ber

ä

kningar som lagts fram i  prop 1983/84:191.  Den ber

ä

knade utgiften f

ö

r utbytes­handel   n

ö

tk

ö

tt 

ö

ststaterna har 

ö

kats med 5 milj kr samt bidraget till   Svensk matpotatiskontroll med 323 000 kr d

å

 JN tillstyrker till

ä

ggsanslag f

ö

r l

ö

neh

ö

jningar f

ö

r SMAK under 1984 med detta belopp.

Reglerings

å

ret 1984/85 visar enligt denna ber

ä

kning ett under­skott p

å

 11,3 milj kr.  H

ä

rtill  konmer underskott fr

å

n 1982/83 och 1983/84 p

å

 sammanlagt 35,8 milj kr.

Om budget

å

ret 1984/85 likv

ä

l  skulle konma att ge ett 

ö

verskott b

ö

r detta, sedan l

å

n fr

å

n r

ö

rlig kredit 

å

terbetalats, anv

ä

ndas till  att finansiera utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk upp till ett belopp p

å

 50 milj kr.  D

ä

refter eventuellt kvarst

å

ende belopp b

ö

r anv

ä

ndas till 

ä

ndam

å

l  inom f

ö

rdelnings- planen med h

ä

nsyn till  att sammanlagt 158 milj kr f

ö

r utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk i  brist p

å

 medel  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen togs fr

å

n f

ö

rdelningsplanerna reglerings

å

ren 1978/79 - 1983/84  (jfr prop 1979/80:208 S 20).

Dispositionen av inf

ö

rsel avgiftsmedel  reglerings

å

ret 1984/85 har sammanf

ö

rts i  tabell  under avsnitt 9.4.

1    Betr

ä

ffande underskottets finansiering se avsnitt 9.4

Prop. 1984/85:211

78

9.3     Inf

ö

rsel avgiftsmedel m m f

ö

r 1985/86

Storleken av de medel som kommer in genom inf

ö

rsel avgifter m m f

ö

r reglerings

å

ret 1985/86 beror p

å

importens storlek, v

ä

rlds­marknadsprisernas utveckling och p

å

de 

ä

ndringar i avgiftssat­serna som f

ö

ruts

ä

tts ske den 1 juli 1985 och den 1 januari 1986.

En prelimin

ä

r prognos betr

ä

ffande utfallet 1985/86 grundat p

å

 de f

ö

rslag JN framl

ä

gger i denna skrivelse ser ut som f

ö

ljer:

milj kr

Inkomster

688,O

Utgifter

-

Fettvaruavgifter till SOI

./.130,0

-

Inf

ö

rsel avgifter f

ö

r br

ö

ds

ä

d m m

till SSH - utbyteshandel

./. 3,0

Kvarst

å

r inf

ö

rselavgifter till

regleringsekonomin

555,0

- Fördelningsplanen

267,2

250,0

./.517,2

./.  47,8

./.  10.0

-

riksdagens beslut

-

belopp motsvarande influtna fodermedelsavgi fter

- Ändamål  utanför fördelningsplanen

Beräknat resultat

Åren 1982/83 - 1983/84 medförde ett underskott inom reglerings-ekonomin på sammanlagt 35,8 milj kr. För budgetåret 1984/85 räknas f n med ett underskott på 11,3 milj kr, vilket sammanlagt för de tre budgetåren ger ett underskott om 47,1 milj kr. Detta innebär att medel  utanför fördelningsplanen dessa år delvis finansierats genom lån. Om de av JN beräknade posterna för 1985/86 skall kunna tillgodoses ökar underskottet med ytterligare ca 10 milj kr.

Uppkomna underskott har tidigare tillfälligt täckts genom utnyttjande av medel  som tillhör interna jordbruksavgifter. F n belastas den rörlig krediten i riksgäldskontoret med 40 milj kr. Enligt statsmakternas beslut (prop 1983/84:191, s 28) skall ränta på utnyttjad rörlig kredit betalas av den reglering som utnyttjar krediten.

Prop. 1984/85:211

79

Om det ackumulerade underskottet skall   t

ä

ckas under 1985/86 r

ä

cker enligt nuvarande prognos de d

ä

refter

å

terst

å

ende inkomsterna ej ens till  f

ö

r att finansiera posterna inom f

ö

rdelningsplanen. JN anser att det ackumulerade underskottet i regleringsekonomin inte b

ö

r f

å

ö

ka. F

ö

r att minska underskottet f

ö

rdes budget

å

ret 1984/85 poster f

ö

r mer 

ä

n 15 milj kr bort fr

å

n rubriken 

Ä

ndam

å

l  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. Om inf

ö

rselavgifterna inte 

ö

kar ser sig JN tvungen att f

ö

r 1986/87 f

ö

resl

å

 en kraftig minskning av de medel  som hittills utg

å

tt till olika 

ä

ndam

å

l  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen bl  a f

ö

r att f

å 

utrynme f

ö

r viss 

å

terbetalning av hittillsvarande underskott. JN avser att redovisa l

ä

get inf

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna per den 1 januari  1986.

Med h

ä

nsyn till  det nyss sagda f

ö

resl

å

r JN att en r

ö

rlig kredit p

å

 s

ä

tt som redovisas  i   avsnitt 10 

ä

ven forts

ä

ttningsvis st

ä

'lls till JNs f

ö

rfogande.  Krediten b

ö

r,  i  den m

å

n inf

ö

rsel avgifter inte st

å

r till  f

ö

rfogande, kunna anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av 

ä

ndam

å

l   inom och utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen samt f

ö

r sockerregleringen. Krediten f

å

r ej utan regeringens s

ä

rskilda medgivande anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av utbyteshandel  med k

ö

tt och fl

ä

sk.

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1985/86 f

ö

resl

å

s uppta samma belopp som f

ö

r 1984/85 dvs 267,2 milj kr plus beloppet av inflytande avgifter f

ö

r fodermedel simporten, enligt ovan ber

ä

knade till 250,0 milj kr, allts

å

 totalt 517,2 milj kr. Liksom hittills blir det definitiva beloppet beroende av de verkliga int

ä

kterna av inf

ö

rsel avgifter p

å

 fodermedel.

Med h

ä

nsyn till  ovissheten om den konmande utvecklingen av regleringsekonomin f

ö

r de olika varuomr

å

dena har det inte an­setts m

ö

jligt att nu l

ä

gga fram n

å

gon plan for f

ö

rdelning av det prelimin

ä

rt ber

ä

knade beloppet. JN avser att 

å

terkomma med ett f

ö

rslag till  prelimin

ä

r f

ö

rdelning i juni  1985. Ett s

å

dant f

ö

rslag kan d

å

 avges efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konsumentdelegationen och i  samband med att f

ö

rslag till  avgifts

ä

ndringar m m fr o m den 1  juli  1985

Prop. 1984/85:211

80

l

ä

mnas.  Det f

ö

ruts

ä

tts h

ä

rvid att JN liksom hittills skall  kunna j

ä

mka delbeloppen mellan de olika regleringsf

ö

reningarna och besluta om f

ö

rdelning av det belopp som kan komma att st

å

 till JNs f

ö

rfogande.   Vidare f

ö

ruts

ä

tts att,  liksom hittills.  Svensk spannm

å

lshandel  f

å

r tillf

ö

ras inf

ö

rselavgifter f

ö

r viss s k utbyteshandel  av br

ö

ds

ä

d. Det f

ö

ruts

ä

tts 

ä

ven att SOI av inflytande fettvaruavgifter s

å

v

ä

l  p

å

 importerad som inhemsk olja far tillf

ö

ras medel   f

ö

r en kvantitet som motsvarar fettinneh

å

llet i  den svenska oljev

ä

xtsk

ö

rden.  Dock f

å

r ej mer pengar 

ö

verf

ö

ras 

ä

n vad som skulle motsvara fettvaruavgifter p

å 

den totala fettkonsumtionen inom landet.

JN lade i   skrivelse den 15 februari  1984 fram f

ö

rslag till 

ä

ndrad finansiering av vissa 

ä

ndam

å

l   som tidigare t

ä

ckts av inf

ö

rsel avgiftsmedel  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.  Vissa av f

ö

rslagen hade den karakt

ä

ren att de borde tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna om jordbrukspriserna.  Efter f

ö

rslag av den s

ä

rskilda statliga kommitt

é

n f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningar om jordbruksprisregleringen lade regeringen en proposition som antogs av riksdagen i maj 1984.  Enligt beslutet skulle fyra poster finansieras p

å

 annat s

ä

tt.  S

å

lunda skulle bidraget till Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund och st

ö

d till  odlingen av vallv

ä

xtfr

ö

 fr o m 1984/85 finansieras av medel   inom f

ö

rdelningsplanen medan medel till  pris

å

terb

ä

ring till  p

ä

ls­djursuppf

ö

dare och st

ö

d till kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av konsumtionsfisk skulle tas fr

å

n spannm

å

lsregleringen och som restitution av inf

ö

rsel avgifter.

I det f

ö

ljande presenteras n

ä

rmare uppgifter om de olika an­slagsposterna avseende 1985/86.

F

ö

r utbyteshandel  n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna ber

ä

knas 20 milj kr.

F

ö

r utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk f

ö

resl

å

s samma regler som till

ä

mpats regleringsperioden 1978/79 - 1980/81   samt reglerings-

å

ren d

ä

refter (bl  a prop 1977/78:154, 1978/79:208). F

ö

r 1985/86 m

å

ste enligt f

ö

rhandenvarande prognos hela utbyteshandeln finansieras av medel  inom f

ö

rdelningsplanen.

Prop. 1984/85:211

81

Pristill

ä

gg f

å

r- och lanmk

ö

tt.  1984/85 utgick under denna post pristill

ä

gg med 330 

ö

re per kg vilket motsvarade totalt 16,5 milj kr.  Regeringen har i  beslut 1985-02-14 meddelat att JN skall  utg

å

  ifr

å

n att av avgiftsmedel  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen ett belopp motsvarande 8,5 milj kr skall  disponeras f

ö

r pristill

ä

gg p

å

 f

å

r- och lanmk

ö

tt samt att 8 milj kr skall disponeras f

ö

r att t

ä

cka kostnader f

ö

r statistik p

å

 jordbrukets omr

å

de.  Om detta beslut skall  genomf

ö

ras m

å

ste pristill

ä

gget s

ä

nkas till   180 

ö

re per kg.  Fr o m 1984/85 slopades 10 milj  kr och fr o m december 1983 11,5 milj kr i  pristill

ä

gg till f

å

r- och lammk

ö

tt av budgetmedel. Med ovanst

å

ende minskning med 8 milj kr har statens st

ö

d till  f

å

r- och lammk

ö

tt i  stort sett minskat med 75 % j

ä

mf

ö

rt med l

ä

get 1983/84.  Fortfarande utg

å

r 11,5 milj  kr - vid sidan av stat-sst

ö

det - av slaktdjursavgifter p

å

 n

ö

t och fl

ä

sk f

ö

r att s

ä

nka konsumentpriset p

å

 f

å

r- och lammk

ö

tt.

JN och de b

å

da delegationerna anser det principiellt olyckligt att man p

å

  s

ä

tt som nyss redovisats blandar ihop finansieringen av den statliga statistikproduktionen med en mellanprislinje f

ö

r f

å

r- och lanmk

ö

tt.  KD har f

ö

r sin del  bl  a ansett att en s

å

dan 

ö

verf

ö

ring inte ligger i konsumenternas intresse. JN hemst

ä

ller d

ä

rf

ö

r att regeringen ompr

ö

var sitt beslut av 1985-02-14 och att ett of

ö

r

ä

ndrat st

ö

d om 16,5 milj kr f

å

r utg

å

 f

ö

r f

å

r- och lammk

ö

tt.  Detta inneb

ä

r att nu avsedda medel  f

ö

r statistikproduktionen ej kan rymmas inom medel  som tas utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.

Kostnader f

ö

r statistik p

å

 jordbrukets omr

å

de I enlighet med regeringens beslut 1985-02-14 skall  8 milj kr 

ö

verf

ö

ras till statistiska centralbyr

å

n (SCB) f

ö

r t

ä

ckande av kostnader f

ö

r statistik p

å

 jordbrukets omr

å

de. JN f

ö

resl

å

r som tidigare redovisats en ompr

ö

vning av detta beslut men tar i redovisningen f

ö

r 1985/86 upp beloppet.

Svensk Matpotatiskontroll   (SMAK)   I fr

å

ga om SMAKs kontrollverk­samhet anf

ö

rde JN i  sin skrivelse till  regeringen den 15 februari  1984 bl  a:

6    Riksdagen 1984/85. I saml. Nr 211

Prop. 1984/85:211

82

"Enligt JNs mening beh

ö

ver systemet f

ö

r kvalitetsm

ä

rkning och kontroll av matpotatisen emellertid nu ses 

ö

ver. M

å

ls

ä

ttningen f

ö

r 

ö

versynen b

ö

r vara att f

ö

renkla systemet ochge det en s

å

dan utformning att kostnaderna f

ö

r kvalitetsh

ö

jande

å

tg

ä

rder och kontroll i huvudsak kan tas ut av samtliga konsumenter. Det 

ä

r angel

ä

get att denna 

ö

versyn sker skyndsamt s

å

 att kostnaderna om m

ö

jligt kan avlastas prisregleringsmedel fr o m 1985/86"!.

T JN vill i detta sammanhang 

ä

ven erinra om att utredningen om livsmedelskontrollens omfattning och inrikting m m (Jo 1983:07) enligt direktiven skall pr

ö

va fr

å

gan om kontroll av matpotatis."

I fr

å

ga om SMAKs informationsverksamhet anf

ö

rde JN bl a:

"Med h

ä

nsyn till att potatisen 

ä

r v

å

r viktigaste basmat och dessutom ett livsmedel som 

ä

r k

ä

nsligt f

ö

r behandling och tillagning anser JN att informationsverksamheten b

ö

r fort­s

ä

tta. Det 

ä

r viktigt att samh

ä

llet st

ö

der informationsverksam­heten. Det 

ä

r troligt att en fastare samordning av SMAK:s, gr

ö

n­saksfr

ä

mjandets och SPI:s informationsverksamhet skulle inneb

ä

ra f

ö

rdelar, varf

ö

r JN f

ö

rordar en utredning av denna fr

å

ga. JN anser ocks

å

att odlare och handel liksom nu b

ö

r l

ä

mna ett 

å

rligt bidrag till informationen. Anslaget fr

å

n prisregleringsmedlen utanf

ö

r f

ö

rdel ningsplanen b

ö

r kunna minskas n

å

got, f

ö

rslagsvis till h

ö

gst en miljon kr."

JN vill understryka att systemet f

ö

r kvalitetsm

ä

rkning och kontroll av matpotatisen b

ö

r ses 

ö

ver, varvid s

å

v

ä

l dess produktionsstyrande som konsumtionsp

å

verkande aspekter b

ö

r be­aktas. JN avser att 

å

terkomma om kvalitetskontrollens inriktning och finansiering.

F

ö

r 1985/86 har SMAK beg

ä

rt 4,26 milj kr f

ö

r den officiella kontrollen samt 1,37 milj kr f

ö

r upplysningsverksamheten. F

ö

r tidigare icke beaktade l

ö

neh

ö

jningar under 1984/85 har SMAK beg

ä

rt 386 000 kr (bil 4). *)

JN konstaterar att SMAKs beg

ä

ran inneb

ä

r en st

ö

rre nedsk

ä

rning 

ä

n de tv

å

 procent som generellt kr

ä

vs av de statliga myndigheterna. Med h

ä

nsyn till att 

ä

ndam

å

len utanf

ö

r f

ö

rdel­ningsplanen p g a minskade inf

ö

rsel avgiftsmedel delvis har m

å

st l

å

nefinansieras f

ö

resl

å

r JN att anslaget sk

ä

rs ned ytterligare

*) H

ä

r utesluten.

Prop. 1984/85:211

83

till 1,35 milj kr f

ö

r upplysningsverksamheten och 4,15 milj kr f

ö

r kontrollverksamheten. F

ö

r t

ä

ckande av l

ö

neh

ö

jningarna under 1984/85 f

ö

resl

å

r JN ett till

ä

ggsanslag p

å

323 000 kr. Enligt JNs bed

ö

mning b

ö

r SMAK kunna klara denna nedsk

ä

rning utan att verksamheten blir lidande. JN har i denna fr

å

ga samr

å

tt med 1antbruksstyrelsen.

Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

storganisationens bevarande. H

ä

r upptas of

ö

r

ä

ndrat 475 000 kr. Posten motsvarar ca 1/3 av stiftelsens inkomster. Stiftelsen betalar 226 000 kr per 

å

r till staten som avbetalning p

å

ö

verlltelsesunman f

ö

r de 1975 befint­liga h

ä

starna inom ackordh

ä

storganisationen. Dessa avbetalningar upph

ö

r fr o m 1986/87. JN anser att det b

ö

r 

ö

verv

ä

gas om man fr o m detta 

å

r kan dra ner anslaget till 250 000 kr.

F

ö

r bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde ber

ä

knas of

ö

r

ä

ndrat 300 000 kr.

Kollektiva

å

tg

ä

rder inom biodlingen. JN f

ö

resl

å

r att anslaget of

ö

r

ä

ndrat utg

å

r med 1 milj kr, varav 500 000 kr tas av medel inom f

ö

rdelningsplanen. De 500 000 kr som hittills tagits av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

resl

å

s - i enlighet med vad som 

ö

verenskommits vid 

ö

verl

ä

ggningarna om sockerregleringen 1985/86 - tas ur sockerfonden. Jmf JNs skrivelse 1985-02-20 Dnr 209-2272/84.

Malt. JN f

ö

resl

å

r att av inf

ö

rsel avgiftsmedel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen avs

ä

tts of

ö

r

ä

ndrat 3,0 milj kr f

ö

r st

ö

d till maltproduktionen. Bidraget har p g a den mycket ogynnsamma marknadssituationen h

ö

jts fr

å

n 10 till 20 kr/dt. Trots detta 

ä

r avs

ä

ttningsproblemen stora och exporten innevarande 

å

r ber

ä

knas bli mindre 

ä

n tidigare. St

ö

det till maltproduktionen avs

å

gs som ett provisorium. JN avser att ta upp denna fr

å

ga igen samtidigt med 

ö

versynen av f

ö

rdelningsplanerna vilket ber

ä

knas ske inf

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna per den 1 januari 1986.

Prop. 1984/85:211

84

Sveriges exportr

å

d.  Reglerings

å

ret 1984/85 har 1,5 milj kr inom och lika mycket utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen avsatts till  Sveriges exportr

å

d att anv

ä

ndas  f

ö

r fr

ä

mjande av den svenska exporten av h

ö

gf

ö

r

ä

dlade livsmedel.   I  regleringsbrev den 17 december 1981 anges att exportr

å

det vid tidpunkt som JN efter samr

å

d med r

å

det fastst

ä

ller till  JN skall  redovisa hur de anvisade medlen har anv

ä

nts.

1983 ars livsmedelskommitt

é

 f

ö

resl

å

r i  rapporten Export av livs­medel   (Ds Jo 1985:1) att jordbruket budget

å

ret 1985/86 skall bidra till   Exportr

å

dets finansiering med 4 milj kr, d

ä

rav 2 milj kr inom f

ö

rdelningsplanen och 2 milj kr fr

å

n medel  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.  JN f

ö

resl

å

r att dessa belopp tas upp f

ö

r 1985/86.

Bidraget till  Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund (SPOR) och st

ö

d till  odlingen av vallv

ä

xtfr

ö

 finansieras fr o m 1984/85 inom f

ö

rdelningsplanen medan medel   till  pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare och st

ö

d till  kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av konsumtionsfisk tas fr

å

n spannm

å

lsregleringen och som restitution av inf

ö

rselavgifter.

SPOR.  F

ö

r budget

å

ret 1985/86 har LRF f

ö

reslagit

att             1 milj kr tas av regleringsmedel  inom

f

ö

rdelningsplanen f

ö

r att t

ä

cka kostnader f

ö

r

forskning och r

å

dgivning,

att             areal avgiften p

å

 potatis  (mat- och fabrikspotatis)

h

ö

js med 100 kr per ha till  400 kr per ha,

att             m

ö

jligheten till  

ö

kad avgiftsfinansiering pr

ö

vas.

JN beg

ä

r i  denna skrivelse (avsnitt 7.3) bemyndigande att f

å 

h

ö

ja arealavgiften till 400 kr per ha. Vidare f

ö

resl

å

r JN att medel  till  SPOR liksom innevarande 

å

r utg

å

r fr

å

n medel  inom f

ö

rdelningsplanen.  Storleken p

å

 medlen redovisar JN i  skrivelse i  juni.

Prop. 1984/85:211

85

Pris

å

terb

ä

ring till   p

ä

lsdjursuppf

ö

dare ber

ä

knas f

ö

r 1984/85 kosta ca 4,5 milj kr varav 4,2 milj kr ur spannm

å

lsregleringen och 300 000 kr som restitution av inf

ö

rselavgifterna p

å 

fodermedel.

Kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av konsumtionsfisk ber

ä

knas f

ö

r samma budget

å

r kosta 600 000 kr varav 250 000 kr ur spannm

å

lsregleringen och 350 000 kr som restitution av inf

ö

rsel avgifterna p

å

 fodermedel.

Prop. 1984/85:211

86

9.4     Huvudsaklig medelsdisposition av inf

ö

rsel avgiftsmedel m m reglerings

å

ren 1983/84 - 1985/86

1983/84

1984/85

1985/86

tkr

tkr

tkr

prel

prel

Inkomster

Fr

ä

n f

ö

reg

å

ende reglerings

å

r kvarst

å

ende inf

ö

rsel avgifter Under resp reglerings

å

r influtna inf

ö

rsel avgifter

exkl fodermedel

fodermedel

Summa

25 3421

318 109 173 048

516 499

18 8552

285 000 230 000

533 855

305 000 250 000

555 000

Utgifter a)Av medel

inom f

ö

rdelningsplan Svensk spannm

å

lshandel Sveriges potatisintressenter Sveriges oljev

ä

xtintressenter Svensk k

ö

tthandel Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter Svensk 

ä

gghandel Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mj

ö

lk

-

kött

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m St

ö

d till odling av konserv

ä

rter

och andra k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

Sveriges exportr

å

d

Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund

Reserv till jordbruksn

ä

mndens

f

ö

rfogande

Summa

2 000

77 000

29 500

29 500

0

0

10 798

56 202

50 000

50 000

167 000

97 000

75 000

68 000

3 700

4 500

45 500

20 500

5 000

5 000

1 700

1 700

10 850

10 500

29 000

29 575

4 500

4 500

1 700

1 700

2 000

8 000

500

500

1 500

1 500

0

2 780

0

28 743

440 248

497 200       517 2003

H

ä

refter kvarst

å

ende inf

ö

rsel avgiftsmedel      76 251

36 655

37 800

1

R

ä

nta 1982.

2

R

ä

nta 1983 och 1984 samt ej utnyttjade medel Pris

å

terb

ä

ring p

ä

lsdjurs­uppf

ö

dare 1983/84.

3

F

ö

r|1ag till  prelimin

ä

r f

ö

rdelning av medel  inom f

ö

rdelningsplanen l

ä

mnas i juni m

å

nad.

Prop. 1984/85:211

87

1983/84    1984/85    1985/86 tkr       tkr       tkr prel      prel

b)Av medel utanf

ö

r f

ö

rdel ningsplan1

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna   20 318    20 000    20 000

Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk

0        0        0

Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt       16 328    16 500     8 5002

Kostnader f

ö

r statistik p

å

 jord­

brukets omr

å

de

O        0     8 0002

Svensk matpotatiskontroll          5 378     5 739     5 500

Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund   2 799        O        O

Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackord­

h

ä

storganisationens bevarande         475       475       475

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r

mj

ö

lk och gr

ä

dde

300       300       300

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursupp­

f

ö

dare

6 000        O        O

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

      6 000        O

O

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

300       500

0

Kollektiva

å

tg

ä

rder inom odlingen

av konsumtionsfisk

300        O        O

29 795

0

0

2 000

3 000

3 000

1 500

1 500

2 000

Restitution av inf

ö

rsel avgifter f

ö

r styckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rselavgifter f

ö

r ost St

ö

d till maltproduktionen Sveriges exportr

å

d

Summa    91 493    48 014    47 775

Å

rets saldo

./. 15 242 ./. 11 359  ./. 9 975

Ackumulerat saldo vid

utg

å

ngen av resp reglerings

å

r

./. 35 835 ./. 47 194 ./. 57 169

1   Anm

ä

rkning: Budget

å

ren 

ä

r inte j

ä

mf

ö

rbara p g a vissa poster

fr

å

n 1983/84 utg

å

tt 1984/85. S

å

lunda finansieras fr o m detta

budget

å

r posterna "Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund" och

"St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

" av medel inom f

ö

rdelnings-

planen. Posten "Restitution av styckningsdetaljer k

ö

tt och fl

ä

sk

samt av inf

ö

rsel avgifter p

å

ost" bokf

ö

rs fr o m samma budget

å

r

som ett avdrag p

å

 inf

ö

rsel avgifter p

å

slaktvaror resp mj

ö

lk- och

mejeriprodukter. Posterna "Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursupp­

f

ö

dare" och "Kollektivt st

ö

d till odlingen av konsumtionsfisk"

slutligen finansieras inom spannm

å

lsregleringen samt sor

restitution p

å

 inf

ö

rsel avgifter.

2

Upptaget enligt regeringens beslut. JN hemst

ä

ller om 

ä

ndring av detta beslut (se avsnitt 9.3).

3

500 000 kr f

ö

resl

å

s tas ur sockerfonden.

Prop. 1984/85:211

9.5

88

Information om f

ö

rdelning av handelsg

ö

dselavgifter och tillverkningsavgifter p

å

 oljekraftfoder

Under 1983/84 har utg

å

tt en avgift om 12 % p

å

 handelsg

ö

dsel (prisregleringsavgift)  att anv

ä

ndas inom huvudsakligen jordbrukspri sregleri ngen.

Av 1983/84 

å

rs avgifter har regleringskassorna, enligt regeringens bemyndigande, av JN erh

å

llit medel  enligt f

ö

ljande f

ö

rdelning

Svensk spannm

å

lshandel Sveriges oljev

ä

xtintres­senter  (vall fr

ö

) Svensk k

ö

tthandel F

ö

reningen f

ö

r mejeriprod Svensk  

ä

gghandel Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt

Handelsg

ö

dsel avg Till.avg oljekraftfc

(milj  kr)               (milj kr)

210                        0,0

1

O

28

O

O 239

0.0 0,2 4,5 2.0

5.0 11,7

F

ö

r g

ö

dselmedel som anv

ä

nts inom skogssektorn har influtit ca 11,7 milj kr. D

ä

rut

ö

ver har influtit 14,4 milj kr i handelsg

ö

dselavgift

ö

rdelats enligt f

ö

ljande:

Gemensam fond Lantbruks­styrelsen

Statens livs medelsverk

milj kr

milj kr

Yrkesm

ä

ssig tr

ä

dg

å

rsodling

1.4

1,0

Gr

ö

nytor

1,8

-

Hemtr

ä

dg

å

rdar

0,8

-

SUMMA

4,0

1.0

Svenska f

ö

rb      Separata      Summa

f

ö

r koloni-        fonder,

tr

ä

dg

å

rdar och

fritidsbyar,

milj kr                milj  kr       milj k.

-

2,6

5.0

-

4,6

6,4

ca 0,9

ca 1,3

3,0

0,9

8.5

14,4

Prop. 1984/85:211

89

Under 1984/85 har f

ö

rutom 12 

%  

handelsg

ö

dselavgift (prisregleringsavgift) utg

å

tt 5 

% 

som en s

ä

rskild handelsg

ö

dsel avgift (milj

ö

avgift) som inte kan disponeras av jordbrukspri sregl eri ngen.

F

ö

r 1984/85 ber

ä

knas flyta in ca 265 milj kr varav till jordbruket ca 235 milj kr och till 

ö

vriga 

ä

ndam

å

l ca 30 milj kr. Av 1984/85 

å

rs influtna avgifter har t o m den 19 april 1985 fattats beslut av JN - och med regeringens bemyndigande - om 

ö

verf

ö

ring av 150 milj kr samt ytterligare h

ö

gst 100 milj kr till Svensk spannm

å

lshandel.

10      R

ö

rliga krediter

Regeringen har i beslut 1985-02-14 f

ö

reskrivit att den r

ö

rliga kredit p

å

 120 milj kr som f n st

å

r till f

ö

rfogande f

ö

r 

ä

ndam

å

l inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockern

ä

ringen skall minskas till 50 milj kr fr

å

n den 1 juli 1985. Regeringen har tidigare budget

å

r endast medgivit att 80 av de 120 milj kr har f

å

tt disponeras.

Krediten utnyttjas f n till 40 milj kr men l

å

nebehovet ber

ä

knas till 47 milj kr vid utg

å

ngen av 1984/85. Under 1985/86 ber

ä

knas l

å

nebehovet 

ö

ka till ca 57 milj kr.

Med h

ä

nvisning till detta och till tidigare l

ä

mnade redovisning av regleringsekonomin hemst

ä

ller JN att regeringen ompr

ö

var sitt beslut att minska den r

ö

rliga krediten till 50 milj kr och att en r

ö

rlig kredit om 80 milj kr st

ä

lls till JNs f

ö

rfogande under 1985/86. On inte en r

ö

rlig kredit av nu f

ö

reslagen omfattning st

ä

lls till JNs f

ö

rfogande m

å

ste JN f

å

 n

å

gon form av statlig l

å

negaranti att utnyttja vid behov under 1985/86. JN vill emellertid i detta sammanhang peka p

å

 att r

ä

ntan p

å

 den r

ö

rliga krediten inte belastar statsbudgeten.

Prop. 1984/85:211

90

JN skall  enligt samma beslut l

ä

mna f

ö

rslag om en successiv avveckling av den r

ö

rliga kredit p

å

 h

ö

gst 250 milj kr som f n st

å

r till  JNs f

ö

rfogande f

ö

r s

ä

songsm

ä

ssig lagring av jordoruksprodukter.   Utg

å

ngspunkten skall  vara en minskning av krediten fr

å

n den 1  juli  1985 med 100 milj kr.

Den r

ö

rliga krediten 

ä

r f n utnyttjad med 89 milj kr avseende sm

ö

r.   Vid nuvarande kreditl

ä

ge 

ä

r det m

ö

jligt att minska den till  150 milj kr per den 1 juli  1985.   I ett l

ä

ge med f

ö

rs

ä

mrade m

ö

jligheter till  krediter p

å

 den 

ö

ppna markaden kommer behovet av medel  fr

å

n JNs lagringskredit att 

ö

ka.  Vid en ytterligare minskning av krediten fr

å

n 150 milj kr bed

ö

mer JN det d

ä

rf

ö

r som n

ö

dv

ä

ndigt oven i   detta fall  med en statlig garanti  e d f

ö

r att l

å

nebehovet och d

ä

nned

ä

ndam

å

let med lagringsverksamheten skall kunna uppfyllas.

11             Information om kassan f

ö

r r

å

varukostnadsutj

ä

mningen

I  regleringsbrev  r

ö

rande r

å

varukostnadsutj

ä

mning till   viss industri  den 16 juni  1981  f

ö

reskrivs att JN i  anslutning till sin 

å

rliga redovisning av anv

ä

ndningen av inf

ö

rsel avgiftsmedel m m ocks

å

 skall   redovisa anv

ä

ndningen av utj

ä

mningskassan.   Detta sker i  form av f

ö

ljande sanmanst

ä

llning.  Se 

ä

ven bilaga 5. *)

*)  Här utesluten.

Prop. 1984/85:211

Kassan f

ö

r r

å

varukostnadsutj

ä

mningen

121 104

324 320

+ 1/

004

1983/84 tkr

Extern prisutj

ä

mning Inkomster Utgifter Saldo

Intern prisutj

ä

mning, ej avgiftsfinansierad

Inkomster

Utgifter

Saldo

Intern prisutj

ä

mning, avgiftsfinansierad

Inkomster

Utgifter

Saldo

R

ä

ntor

Inkomster

Utgifter

Saldo

Extraordin

ä

ra poster Inkomster Utgifter Saldo

1982/83 tkr

99 89

241 199

+10

Ö

42

22 509

27 834

- 5 325

15 646

24 595 - 

Ö

 949

311   741 305 249 -       81 V

281             506

282         317

 - 6 492

476

77

+      399

311 109 78

-

3 255

1   313

+ 1   942

Totalt

Inkomster

433

967

421 762

Utgifter

422

359

412 654

Saldo

+11

608

+ 9 108

Ackumulerat saldo vid

slutet av reglerings

å

ret

+28

629

+37 787

1 Inkomstr

ä

ntor pa 1 930 tkr avseende 1983/84 bokf

ö

rdes i b

ö

rjan p

å

 1984/85.

Genom bl a 

ö

kade kostnader f

ö

r tullkompensation f

ö

r fraktionerade fetter samt 

ö

kade nettokostnader f

ö

r exporten av choklad och konfektyrer ber

ä

knas utj

ä

mningskassan vid slutet av reglerings

å

ret 1984/85 ge ett negativt saldo p

å

 ca 22 milj kr. Den ackumulerade beh

å

llningen vid reglerings

å

rets utg

å

ng ber

ä

knas d

ä

nned bli ca 16 milj kr.

Prop. 1984/85:211

92

12      Sammanfattning

JN har i sitt f

ö

rslag r

ö

rande prisregleringen f

ö

r 1985/86 utg

å

tt fr

å

n dels 1984 

å

rs livsmedelspolitiska beslut, dels regeringens allm

ä

nna riktlinjer vad g

ä

ller inflationsm

å

l och prisstoppet.

JNs f

ö

rslag inneb

ä

r att prisniv

å

n p

å

 jordbruksprodukter i prisregleringsledet h

ö

js med 465 milj kr den 1 juli 1985. De b

å

da delegationerna har inte accepterat kompensationsbeloppets storlek.

F

ö

rslaget inneb

ä

r per den 1 juli 1985 att jordbruket f

ö

r 

ö

kade kostnader under det senaste halv

å

ret f

å

r 292 milj kr och viss livsmedelsindustri 153 milj kr. F

ö

r inkomstf

ö

ljsamhet med andra grupper i samh

ä

llet erh

å

ller jordbrukarna 102 milj kr vilket b

ö

r ge en inkomst

ö

kning med 5 

%.  

Fr

å

n det sammanlagda totalbeloppet om 547 milj kr g

ö

rs ett avdrag f

ö

r rationaliserings- och produktivitetsvinster i jordbruket och ber

ö

rd livsmedelsindustri om totalt 82 milj kr.

Genom f

ö

rslaget ber

ä

knas prisniv

å

n i prisregleringsledet h

ö

jas med ca 2 

%.  

Vid of

ö

r

ä

ndrade 

ö

resmarginaler i efterf

ö

ljande led och inklusive moms ber

ä

knas f

ö

rslaget medf

ö

ra att prisniv

å

n i konsumentledet (KPI) h

ö

js med drygt 0.1 

%.

Sedan regering och riksdag tagit st

ä

llning till f

ö

rslaget konmer beloppet att f

ö

rdelas p

å

 produkter efter 

ö

verl

ä

ggningar under maj/juni. Vidare f

ö

resl

å

r JN ett prelimin

ä

rt kompensationsbelopp om 348 milj kr att utg

å

 den 1 januari 1986. Detta belopp har ber

ä

knats utifr

å

n en prognos av prisutvecklingen under april -oktober 1985 (1.5 

t).  

Det definitiva beloppet fastst

ä

lls efter 

ö

verl

ä

ggningar i november/december 1985. Beloppet i denna senare del av f

ö

rslaget har godtagits av KD men inte av LRF.

I

ö

vrigt inneh

å

ller skrivelsen f

ö

ljande f

ö

rslag:

Medel f

ö

r etableringsst

ö

d b

ö

r under 1985/86 uppg

å

till 32 milj kr som liksom tidigare tas inom den ram som tilldelas jordbruket.

Prop. 1984/85:211

93

JN har inte funnit det m

ö

jligt att finansiera 15 milj kr f

ö

r djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd och 10 milj kr f

ö

r r

å

dgivning inom prisregleringens ram.

R

ä

ntest

ö

det f

ö

resl

å

s avvecklas enligt fastst

ä

lld plan. Dock b

ö

r r

ä

ntedebitering och amortering senarel

ä

ggas ett 

å

r. Kostnaderna f

ö

r r

ä

ntest

ö

det uppg

å

r till 20 milj kr f

ö

r 1985/86. Inom ramen f

ö

r detta belopp b

ö

r 1 milj kr f

å

 anv

ä

ndas av LBS f

ö

r en samordnad r

å

dgivningsinsats.

Avvecklingsers

ä

ttningen till 

ä

ldre mj

ö

lkproducenter b

ö

r bibeh

å

llas ytterligare ett 

å

r. Dessutom f

ö

resl

å

s att m

ö

jlighet ges att inf

ö

ra avvecklings- eller uppeh

å

llsers

ä

ttning 

ä

ven f

ö

r producenter inom k

ö

tt- och fl

ä

sk/sm

å

grisproduktionen.

I syfte att stimulera konsumtionen av n

ö

tk

ö

tt f

ö

resl

å

s att ett belopp om h

ö

gst 100 milj kr av medel som anslagits f

ö

r l

å

ginkomstsatsningen f

å

r anv

ä

ndas f

ö

r s

å

dant 

ä

ndam

å

l. Om s

å

skulle erfordras b

ö

r 50 milj kr av fonderade medel f

ö

r avbytarverksamhet f

å

ö

verf

ö

ras till posten produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder m m.

Medelsbehovet f

ö

r l

å

ginkomstsatsningen uppg

å

r of

ö

r

ä

ndrat till 435 milj kr.

F

ö

r att f

ö

rst

ä

rka regleringsekonomin f

ö

resl

å

s att handelsg

ö

dsel avgiften h

ö

js med 3 procentenheter. Denna avgiftsh

ö

jning f

ö

ruts

ä

tts liksom tidigare inte p

å

verka konsumentpriserna.

JN beg

ä

r bemyndigande att f

å

ä

ndra reglerna f

ö

r fettvaruavgiftens anknytning till noteringen f

ö

r sojaolja. JN har vidare f

ö

r avsikt att inom ramen f

ö

r nuvarande principer besluta om vissa tekniska f

ö

r

ä

ndringar av fettvaruregleri ngen. Dessa bed

ö

ms p

å

 sikt kunna ge en b

ä

ttre regleringsekonomi. Ber

ö

rda branschorganisationer har accepterat f

ö

rslaget.

Taket f

ö

r areal avgiften f

ö

r potatis f

ö

resl

å

s h

ö

jd fr

å

n 300 till 400 kr/ha.

Prop. 1984/85:211

94

JN b

ö

r bemyndigas att ge Sveriges Potatisintressenter (SPI) m

ö

jlighet att vid p

å

tagliga bristsituationer genom olika 

å

tg

ä

rder f

ö

rs

ö

ka p

å

verka importen.  Medel   f

ö

r detta f

ö

ruts

ä

tts intill  h

ö

gst 5 milj  kr f

å

 utg

å

 fr

å

n SPls regieringsmedel.

Vidare f

ö

resl

å

s att under ett 

å

r prova ett system utan buffertzongr

ä

nser och att samtidigt krympa prisgr

ä

nserna till 95 % respektive 105 % av mittpriserna.

Om en nedsk

ä

rningar av den r

ö

rliga krediten sker till  50 milj  kr klarar JN inte att finansiera underskottet utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.  Den r

ö

rliga krediten b

ö

r d

ä

rf

ö

r inte sk

ä

ras ned mer 

ä

n  till   80 milj  kr.   Den r

ö

rliga krediten  f

ö

r lagring 

ä

r enligt JNs mening m

ö

jlig att sk

ä

ra med till  150 milj kr.

13             Hemst

ä

llan

Med st

ö

d av det nyss anf

ö

rda hemst

ä

ller JN att

1

det nu framlagda f

ö

rslaget om jordbruksprisregleringens allm

ä

nna utformning f

ö

r perioden den 1 juli  1985 - 30 juni  1986 godk

ä

nns,

2

f

ö

rslaget om kostnadskompensation och inkomstf

ö

ljsamhet till  jordbruket och viss livsmedelsindustri  per den 1 juli  1985 godk

ä

nns,

3

f

ö

rslaget ang

å

ende r

ä

nte- och etableringsst

ö

det inom jordbruket godk

ä

nns,

4

avvecklingsers

ä

ttningen till  

ä

ldre mj

ö

lkproducenter f

å

r bibeh

å

llas under 1985/86,

5   avvecklings- eller uppeh

å

llsers

ä

ttning f

å

r utg

å

 f

ö

r

producenter inom k

ö

tt- fl

ä

sk/sm

å

grisproduktionen.

Prop. 1984/85:211

95

6

f

ö

rslaget om f

ö

rdelning och anv

ä

ndning av anvisade medel f

ö

r l

å

ginkomstsatsning inom jordbruket f

ö

r budget

å

ret 1985/86 godk

ä

nns,

7

den f

ö

reslagna h

ö

jningen av handelsg

ö

dselavgiften (pri sregleri ngsavgi ften) godk

ä

nns,

8

det f

ö

rslag som l

ä

mnats om 

ä

ndringar i fettvaruregleringen godk

ä

nns,

9

JN bemyndigas utta en areal avgift f

ö

r potatis om h

ö

gst 400 kr/ha,

10

JNs f

ö

rslag ang

å

ende m

ö

jligheten till importst

ö

djande

å

tg

ä

rder vid brist p

å

potatis godk

ä

nns,

11

JN under reglerings

å

ret 1985/86 bemyndigas prova ett prisgr

ä

nssystem f

ö

r n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk utan buffertzongr

ä

nser och att samtidigt prisgr

ä

nserna 

ä

ndras till 95 respektive 105 

%  

av mittpriserna,

12

framlagda f

ö

rslag om anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedei m m f

ö

r reglerings

å

ret 1983/84 och 1984/85 godk

ä

nns,

13

framlagda f

ö

rslag om f

ö

rdelningen av inf

ö

rsel avgiftsmedel f

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen 1985/86 godk

ä

nns,

14

att en r

ö

rlig kredit om 80 milj kr st

ä

lls till JNs f

ö

rfogande f

ö

r 

ä

ndam

å

l inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockern

ä

ringen,

15

att en r

ö

rlig kredit om 150 milj kr st

ä

lls till JNs f

ö

rfogande f

ö

r s

ä

songsm

ä

ssig lagring av vissa jordbruksprodukter,

16

att prisregleringen i 

ö

vrigt under 1985/86 f

å

r till

ä

mpas enligt hittills g

ä

llande principer.

Prop. 1984/85:211

96

14      Beslutsmening

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Alamaa, Brangmo och[REDACTED_EFTERNAMN] efter f

ö

redragning av avdelningscheferna Sj

ö

berg och 

Ö

jeheim samt byr

å

cheferna Lebert, Sandqvist och[REDACTED_EFTERNAMN], envar f

ö

r sitt sakomr

å

de. Ledam

ö

terna Dockered och Fringel har avgett reservation (bilaga 3).

//

Ingi

å

r Lindstr

ö

m

                          ,         LJ' /7     

Hans Lebert

Prop. 1984/85:211

97

Bilaga

LANTBRUKARNAS

1 (5)

F

Ö

RHANDLINGSDELEGATION

1965-04-24

LANTBRUKARNAS F

Ö

RHANDLINGSDELEGATIONS SVAR PA JORD­BRUKSN

Ä

MNDENS F

Ö

RSLAG TILL PRISREGLERING F

Ö

R 1985/86

Sedan parterna i 

ö

verl

ä

ggningarna ej kunnat tr

ä

ffa en 

ö

verenskommelse har statens jordbruksn

ä

mnd utarbetat f

ö

rslag till prisreglering av jordbrukets produkter under perioden 1 juli 1965 - 30 juni 1985.

Statens jordbruksn

ä

mnds f

ö

rslag tar upp kostnadskom­pensationen till jordbruket och ber

ö

rd f

ö

r

ä

dlingsin­dustri, jordbrukarnas inkomstf

ö

ljsamhet samt vissa andra fr

å

gor sammanh

ä

ngande med jordbruksprisregle­ringen. I 

ö

vrigt skall jordbruKsprisregleringen till

ä

mpas i enlighet med tidigare regler.

Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation kan inte accep­tera jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till kostnadskompensa­tion och inkomstf

ö

ljsamhet utan vidh

å

ller sitt tidi­gare l

ä

mnade bud. Vidare kan en f

ö

rs

ä

mring av gr

ä

ns­ skyddet ej godtas. Sk

ä

len h

ä

rf

ö

r 

ä

r f

ö

ljande.

Enligt riksdagens beslut 

ä

r ett av m

å

len f

ö

r jord­brukspolitiken att jordbrukarna f

å

r en med andra j

ä

m­f

ö

rbara grupper likv

ä

rdig standard. Tillg

ä

ngliga upp­gifter visar entydigt att jordbrukarna har en l

ä

gre inkomstniv

å

ä

n andra grupper, trots att det bakom jordbrukarnas inkomster ligger en betydligt st

ö

rre insats av eget arbete och eget kapital. Jordbrukseko­nomiska unders

ö

kningen (JEU) visar t ex att brukarfa-miljens arbetsers

ä

ttning p

å

 en g

å

rd i storleksgruppen 30-50 ha 

ä

r ca 60 000 kr. Familjens arbetsinsats f

ö

r att n

å

denna ers

ä

ttning uppg

å

r till ca 3 000 timmar. R

ä

knas resultatet i st

ä

llet som f

ö

rr

ä

ntning erh

å

lls kraftigt negativa tal. Bilden 

ä

r densamma enligt 

ö

v­rigt material

Med h

ä

nsyn till det allm

ä

nna l

ä

get med en stark str

ä­

van i samh

ä

llet att begr

ä

nsa pris

ö

kningarna har LRF dock i f

ö

rhandlingarna inte kr

ä

vt mer 

ä

n vad som mot­svarar t

ä

ckning f

ö

r 

ö

kade kostnader och en inkomst

ö

k­ning som ligger inom ramen f

ö

r regeringens infla­tionsm

å

l.

I jordoruksn

ä

mndens bud och tidigare i konsumentdele­gationens agerande har det nyligen inf

ö

rda prisstop­pet begr

ä

nsat m

ö

jligheterna att f

ö

ra realistiska dis­kussioner, eftersom regeringen slagit fast som m

å

l att kostnadsutrymmet f

å

r uppg

å

 till h

ö

gst 3 proc 1965. I sammanhanget b

ö

r erinras om att drygt 2 proc av utrynwiet redan 

ä

r utnyttjat tom mars manad.

1353/FAug

7    Riksdagen 1984185. 1 saml. Nr 211

Prop. 1984/85:211

98

Jordbruksn

ä

mnden anger att n

ä

mnden utg

å

tt fr

å

n att prisstoppet f

ö

r jordoruket och viss livsmedelsindu­stri skall till

ä

mpas p

å

 i princip samma s

ä

tt som g

ä

l­ler f

ö

r 

ö

vriga f

ö

retag och f

ö

retagare. Den till

ä

mp­ning jordbruksn

ä

mnden g

ö

i 

ä

r emellertid inte m

ö

jlig att g

ö

ra p

å

 jordorukets omr

å

de utan att detta f

å

r f

ö

r jordbrukarna oacceptabla konsekvenser. Jordbrukets priser 

ä

r permanent reglerade och kan inte utan stat­liga beslut

ä

ndras. Hittills har jordbruket f

å

tt kostnadskompensation halv

å

rsvis i efterhand. F

ö

r vis­sa poster SKer avst

ä

mningen en g

å

ng om 

å

ret. Jord­bruksn

ä

mndens till

ä

mpning av prisstoppet inneb

ä

r att jordbruket f

ö

rv

ä

gras kompensation f

ö

r prisstegringar som intr

ä

ffat under t ex v

å

ren 1984 eller h

ö

sten och vintern 1984/85. Ingen annan f

ö

retagare har beh

ö

vt v

ä

nta s

å

 l

ä

nge p

å

 att f

å

 kompensation f

ö

r kostnads

ö

k­ningar och har, om det varit marknadsm

ä

ssigt m

ö

jligt, l

å

ngt tidigare kompenserat sig via h

ö

jda priser. Det­ta f

ö

rv

ä

gras nu jordbruket med h

ä

nvisning till pris­stoppet. Vi kan inte finna n

å

gon likhet i till

ä

mp­ningen mellan jordbruket och 

ö

vriga f

ö

retag i jord-bruksn

ä

.Tindens bud. Prisstoppets fram

å

tsyft

ä

nde regler till

ä

mpas inte retroaktivt f

ö

r n

å

gon annan grupp.

v

ä

rt mot bakgrund av att kostnads

Ö

Kningen f

ö

r lejt arbete avser perioden april 1984 - april 1985 och 

ä

r att betrakta som ett "

ö

verh

ä

ng" fr

ä

n det med rege­ringskommitt

é

n tr

ä

ffade avtalet. Jordbruksn

ä

mndens bud leder p

å

 denna punkt till en inkomstminskning f

ö

r jordbrukarna med 70 Mkr.

LRF har bed

ö

mt kostnads

ö

kningen inom f

ö

r

ä

dlingsindu­strin f

ö

r f

ö

rsta halv

å

ret till 200 Mkr. Med h

ä

nsyn till de sv

å

righeter som f

ö

religger att g

ö

ra riktiga bed

ö

mningar f

ö

reslogs att en definitiv avst

ä

mning f

å

r ske n

ä

r faktiskt kostnadsmaterial f

ö

religger. Jord­bruksn

ä

mndens bud inneh

å

ller en kostnadskompensation efter beaktande av produktivitetsf

ö

rb

ä

ttringar om 116 Mkt med m

ö

jlighet att 

å

beropa faktiskt kostnadsmate-rial vid f

ö

rsta m

ö

jliga tillf

ä

lle.

Jordbruksn

ä

mndens bud f

ö

ruts

ä

tter en produktivitets­f

ö

rb

ä

ttring om 5-6 proc. Denna h

ö

ga siffra anser LRF 

ä

r orealistisk s

ä

rskilt mot bakgrund av att produk­tionen samtidigt skall minskas. Betr

ä

ffande kompensa­tion f

ö

r l

ö

ne

ö

kningar hat i jordbruksn

ä

mndens bud f

ö

r t ex slakteriindustrin r

ä

knats med kostnads

ö

kningar om 2,6 proc, trots att avtalen inneb

ä

r att livsme­delsarbetarna 

ä

r garanterade en l

ö

ne

ö

kning om 5,6 proc. Det kan knappast vara statsmakternas avsikt att jordbruKarna via s

ä

nkta inkomster skall ta ansvar f

ö

r att ing

å

ngna l

ö

neavtal for livsmedelsarbetarna kan infrias, vilket LRF m

å

ste konstatera 

ä

r inneb

ö

rden av jorocruksnamndens f

ö

rslag.

Prop. 1984/85:211

99

Inkomstf

ö

ljsamheten f

ö

r jordbrukarna i 1984/85 

å

rs avtal fastst

ä

lldes inom ramen f

ö

r det tv

åå

riga l

ö

ne­avtalet p

å

 det statliga avtalsomr

å

det. Detta avtal har bed

ö

mts ligga inom regeringens inflationsm

å

l f

ö

r 1984 och 1985. En till

ä

mpning av detta avtal f

ö

r 1985 med korrigering f

ö

r vissa avstamningsposter f

ö

r 19B4 skulle ha inneburit ett belopp om 103 Mkr efter beak­tande av rationaliseringsvinsten. Till detta kommer utfallet av 1965 

å

rs l

ö

neutvecklingsgarantier inom det statliga omr

å

det.

L

ö

nsamheten i jordbruket har ocks

å

 f

ö

rs

ä

mrats av de kostnads

ö

verv

ä

ltring

å

r fr

å

n staten till n

ä

rigen som regering och riksdag beslutat. Kostnads

ö

verv

ä

ltringar om 51 Mkr har beslutats ut

ö

ver 

ö

en s

ä

rskilda skatt p

å 

handelsg

ö

dsel och bek

ä

mpningsmedel som inf

ö

rts.

Inneb

ö

rden av jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag 

ä

r att jord­bruket under 1965/86 erh

å

ller 57 Mkr eller knappt 30 ore/tim vid 200 mil;; mt som inkomstf orbattr ing. D

ä

r­ut

ö

ver Kommer effekten av produktivitetsf

ö

rb

ä

ttringar som m

å

ste bed

ö

mas bli sma med tanke pa en ogynnsam konsumtionsutveckling. N

å

got belopp motsvarande 3

¥

n k

ö

pkraftsf

ö

rb

ä

ttring l

ö

ntagargrupperna erh

å

ller i form av en s

ä

rskild skattereduktion inneh

å

ller inte jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag i avvaktan p

å

riksdagsbe­slut. N

å

gon kompensation f

ö

r kostnads

ö

verv

ä

ltringarna har e] skett.

Sammantaget leder jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till en 

ö

kad inkomsteftersl

ä

pning, eftersom inte full t

ä

ck­ning ges f

ö

r kostnads

ö

kningarna. An mindre es en in­komstf

ö

ljsamhet j

ä

xf

ö

rbar med den andra grupper er-h

å

ller. Detta 

ä

r helt oacceptabelt.

Vad g

ä

ller andra halv

å

ret av regleringsperioden anser Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation det inte me­ningsfullt att ange belopp f

ö

r kostnadskompensation per 1 januari 1986 utan n

å

gon k

ä

nnedom om den fak­tiska kostnadsutvecklingen f

ö

r april-oktober 1985.

Jordbruksn

ä

mmden f

ö

resl

å

r att etableringsst

ö

det b

ö

r utg

å

ä

ven f

ö

r 1985/86. LRF accepterar att st

ö

det forts

ä

tter 

ä

ven 1985/86 m.en har f

ö

rutsatt att etable­ringsst

ö

det f

å

r anpassas till de tidigare beslutade ramarna och uppg

å

 till maximalt 32 Mkr.

Systemet med prisgr

ä

nser och buffertzoner f

ö

r k

ö

tt och fl

ä

sk skall fungera s

å

att, n

ä

r partipriset pas­serar n

å

gon zongr

ä

ns, skall inf

ö

rselavgiften automa­tiskt h

ö

jas eller s

ä

nkas. Detta skedde inte som av­sett n

ä

r nedre zongr

ä

nsen f

ö

r k

ö

tt passerades i feb­ruari. F

ö

rst efter en m

å

nad h

ö

jdes avgiften. F

ö

rdr

ö

j­ningen motiverades bl a med att behov inte f

ö

rel

å

g av en inf

ö

rselavgiftsh

ö

jning. Importen av n

ö

tk

ö

tt (hu­vudsakligen bakdelsdetaljer) uppgick vecka 13 till 441 ton och vecka 14 till 377 ton mot normalt ca 40 ton per vecka. Jordbruksn

ä

mnden ans.er i f

ö

rslaget att

Prop. 1984/85:211

100

det inte l

ä

ngre 

ä

r motiverat med buffertzoner. F

ö

r­handlingsdelegationen vill starkt understryka att nu­varande systeT. f

ö

r gr

ä

nsskydd skall till

ä

mpas

ä

ven i forts

ä

ttningen. Det finns dock ingen anledning att jordoruKsn

ä

mnden, som hittills skett vid ett par tillf

ä

llen, korrigerar gr

ä

nsskyddet mellan prisregle-ringstillf

ä

llena 1 juli resp 1 januari. Det 

ä

r oac­ceptabelt att avtalet s

ä

tts ur kraft genom s k fria bed

ö

xningar av jordbruksn

ä

mnden. Korrigeringar vid respektive buffertzongr

ä

ns b

ö

r ske omedelbart n

ä

r partipriset passerat respektive buffertrongr

ä

ns.

Jordbruksn

ä

mnden har i sitt f

ö

rslag tagit upp fr

å

gan att via SPIs regleringsmedel m

ö

jligg

ö

ra import av po­tatis i syfte att d

ä

mpa prisutvecklingen vid tillf

ä

l­len d

å

 det inhemska utbudet 

ä

r l

å

gt. Ingen av delega­tionerna har vid detta 

ö

verl

ä

ggningstillf

ä

lle f

ö

re­slagit att s

ä

rskilda

å

tg

ä

rder skall vidtas, eftersom man ansett att fr

å

gan b

ö

r utredas ytterligare. Lant­brukarnas f

ö

rhandlingsdelegation vill i sammanhanget understryka att eventuella 

å

tg

ä

rder i anledning av jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag i s

å

fall m

å

ste ske genom insatser fr

å

n b

å

de jordbruket och konsumenterna.

Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag i 

ö

vrigt har Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation ingen erinran emot.

I sammanhanget vill Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelega­tion uttrycka sin besvikelse 

ö

ver att 

Ö

verl

ä

ggningar­na inte resulterat i en 

Ö

verenskommelse. V

å

ra erfa­renheter av 

ö

verl

ä

ggningarna denna g

å

ng ger oss an­ledning att allvarligt ifr

å

gas

ä

tta den nuvarande f

ö

r­handlingsordningen inom jordbrukets omr

å

de.

Trots att en 

ö

verenskommelse inte kunnat tr

ä

ffas

ä

r jordbruket berett att fullf

ö

lja det redovisade prog­rammet i syfte att f

ö

rbilliga vissa sortiment av n

ö

t­k

ö

ttet till gagn f

ö

r konsumenterna. Denna 

å

tg

ä

rd in­neb

ä

r att jordbrukarna under kommande reglerings

å

r avst

å

r 100 Mkr till konsumenterna. Mot denna bakgrund vill LRF understryka vikten av att staten genom t ex 

å

terbetalning av momsint

ä

kter bidrar till att f

ö

r­st

ä

rka den positiva effekten f

ö

r konsumenterna.

Vidare vill Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation un­derstryka sitt best

ä

mda krav p

å

 att underskottet i Svensk Spannm

å

lshandel per den 1 juli 1965 till

å

ts 

ö

ka med r

ä

nta p

å

utg

å

ende skuldbelopp, om inte skul­den dessf

ö

rinnan

ä

r reglerad.

Sammanfattningsvis m

å

ste Lantbrukarnas f

ö

rhandlings­delegation konstatera att jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till prisreglering f

ö

r 1985/86 inte uppfyller kravet p

å

 t

ä

ckning av kostnads

ö

kningar i produktionen. Xn mindre ger det jordbrukarna inkomstf

ö

ljsamhet j

ä

mf

ö

rt med andra grupper. Detta 

ä

r ocks

å

 s

ä

rskilt anm

ä

rk­ningsv

ä

rt mot bakgrund av regeringens l

ö

fte om real- inkomst

ö

kningar f

ö

r l

ö

ntagarna under 1965. Jordbru-

Prop. 1984/85:211

101

k

ä

rna kommer f

ö

r 1985/66 enligt jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag att draboas av kraftigt s

ä

nkta nominella in­komster. Ett s

å

dant f

ö

rslag kan Lantbrukarnas f

ö

r­handlingsdelegation inte ta ansvar f

ö

r.

LANTBRUKARNAS F

Ö

RHANDLINGSDELEGATION Sven T

å

gmark

Prop. 1984/85:211

102

KONSUMENTDELEGATIONEN  1985-04-17                      1   (6)

Bilaga 2

Konsumentdelegationen med synpunkter betr

ä

ffande

jordbruksprisregleringen 1985/86______________ 

Konsumentdelegationen (KD) hade varit beredd att forts

ä

tta diskussionerna inom ramen f

ö

r det av jordbruksn

ä

mnden (JN) l

ä

mnade medlingsbudet om jordbrukspriserna 1985/86, om d

ä

nned enighet hade kunnat uppn

å

s. Eftersom Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation avvisat budet, har KD dock ingen anledning att fr

å

ng

å

 sitt tidigare l

ä

mnade slutbud.

Detta inneb

ä

r att KD inte kan bitr

ä

da JNs f

ö

rslag att 465 Mkr skall  tillf

ö

ras jordbruket och viss f

ö

r

ä

dlingsindustri den 1 juli  1985.  KDs bud skulle ha givit 421  Mkr vid samma tidpunkt. Skillnaden ligger beloppsm

ä

ssigt fr

ä

mst i  att JN st

ä

llt ett n

å

got l

ä

gre produktivitetskrav p

å

n

ä

ringen.  En viktig principiell  skillnad f

ö

religger betr

ä

ffande kostnadskompensationen till jordbruket,  f

ö

r vilken JN till

ä

mpat den tidigare indexautomatiken.  KD har ansett det angel

ä

get att komma bort fr

å

n denna typ av koppling,  som f

ö

rsv

å

rar anstr

ä

ngningarna att d

ä

mpa inflationstakten.

KDs synpunkter framg

å

r mer i detalj av slutbudet 1985-04-12, vilket 

å

terges i  det f

ö

ljande.

1               Allm

ä

nna utg

å

ngspunkter

Den allm

ä

nna ekonomiska politiken,  s

ä

rskilt pris- och l

ö

nepolitiken, pr

ä

glas f.n. av en str

ä

van att kraftigt nedbringa inflationstakten i  den svenska ekonomin. M

å

ls

ä

ttningen f

ö

r

å

r 1985 

ä

r att inflationstakten skall  begr

ä

nsas till  3 %, varvid l

ö

neh

ö

jningarna inte f

å

r 

ö

verstiga 5 %.  Ett v

ä

sentligt inslag i en s

å

dan politik blir givetvis att p

å

 olika s

ä

tt f

ö

rs

ö

ka d

ä

mpa f

ö

rv

ä

ntningarna om en fortsatt h

ö

g inflation.  Det betyder bl.a. att indexbindningar av olika slag s

å

 l

å

ngt m

ö

jligt b

ö

r undvikas, s

å

dana bindningar inneb

ä

r att prisstegringar inom ett omr

å

de automatiskt fortplantas till  andra omr

å

den.

Prop. 1984/85: 211

103

Fr

å

n de synpunkter konsumentdelegationen har att f

ö

retr

ä

da

ä

r det sj

ä

lvfallet ett starkt intresse att str

ä

vandena att p

å

tagligt och l

å

ngsiktigt f

å

 ned inflationstakten blir framg

å

ngsrika. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r naturligt att delegationen 

ö

nskar f

å

 en s

å

dan konstruktion av avtalet om reglering av priserna p

å 

jordbruksprodukter f

ö

r det n

ä

rmaste 

å

ret som materiellt och tekniskt sett ligger i linje med dessa str

ä

vanden. Delegationen 

ö

nskar d

ä

rf

ö

r l

ä

mna det hittills till

ä

mpade systemet med automatisk kostnadskompensation till jordbruket baserad p

å

 olika indexdata och i efterhand registrerade kostnadsdata. KD vill i detta sammanhang erinra om 1983/84 

å

rs riksdagsbeslut i detta h

ä

nseende.

Mot denna bakgrund vill delegationen principiellt konstruera sitt f

ö

rslag s

å

 att prisregleringen i st

ä

llet f

ö

r att knyta an till en avl

ä

sning av redan intr

ä

ffade pris- och kostnads

ö

kningar i forts

ä

ttningen baseras p

å

de m

å

ls

ä

ttningar f

ö

r pris- och l

ö

neutvecklingen som ovan redovisats. H

ä

rigenom kan samma metodik till

ä

mpas inom jordbrukets omr

å

de som inom andra sektorer av samh

ä

llsekonomin.

Delegationen

ä

r emellertid angel

ä

gen om att jordbrukarna inte genom det h

ä

r f

ö

reslagna systemet skall komma i ett s

ä

mre l

ä

ge 

ä

n andra f

ö

retagare. Delegationen 

å

terkommer i det f

ö

ljande med f

ö

rslag h

ä

rom.

Med n

ä

mnda utg

å

ngspunkter har KD lagt sin tidigare framf

ö

rda principskiss till bud, som innebar att jordbruket och f

ö

r

ä

dlingsindustrin under 1985/86 skulle f

å

 h

ö

ja sina priser motsvarande totalt 3 % i kostnadskompensation, varav 1,5 

%  

den 1 juli 1985 och 1,5 % den 1 januari 1986. Jordbrukarnas inkomster skulle f

å

 stiga med 5 

%  

under 1985/86 vilket delvis skulle 

å

stadkommas genom rationaliseringar inom n

ä

ringen.

KDs f

ö

rslag redovisas mera i detalj i det f

ö

ljande. Av framst

ä

llningen framg

å

r ocks

å

de modifieringar KD nu 

ä

r beredd att g

ö

ra i principskissen avseende beloppen f

ö

r kostnadskompensation och inkomstf

ö

ljsamhet. KD vidh

å

ller dock den principiella uppl

ä

ggningen av budet.

Prop. 1984/85:211

104

2       Belopp per den 1 juli 1985

2.1     Kostnadsutvecklingen i jordbruket

KD f

ö

resl

å

r att jordbruket per den 1 juli 1985 kompenseras f

ö

r en kostnads

ö

kning motsvarande 1,5 

%  

eller 283 Mkr.

Om man j

ä

mf

ö

r den f

ö

reslagna kompensationen med den prognosticerade uppg

å

ngen i PM-index oktober 1984 - april 1985 samt beaktar korrigeringsposterna f

ö

r 

ä

ndrade fodermedelsavgifter och definitivt PM-indextal, blir resultatet ett belopp som n

ä

stan helt 

ö

verensst

ä

mmer med det av KD f

ö

reslagna beloppet.

LRF har aktualiserat en till

ä

ggspost avseende lejt arbete. KD anser detta obefogat, bl a med h

ä

nvisning till att den av LRF 

å

beropade j

ä

mf

ö

relsen n

ä

r det g

ä

ller l

ö

nekostnaderna omsp

ä

nner mer 

ä

n ett 

å

rs l

ö

ne

ö

kning.

2.2     Kostnadsutvecklingen inom f

ö

r

ä

dlingsindustrin

Den prelimin

ä

ra uppskattningen 

ö

ver kostnadsutvecklingen inom f

ö

r

ä

dlingsindustrin under det senaste halv

å

ret tyder p

å

 en betydligt starkare uppg

å

ng

ä

n vad som f

ö

rutsatts i KDs principmodell (1.5 

%).  

Materialet har granskats av SPK, som kommit fram till att kostnads

ö

kningen kan uppskattas till 98 Mkr vid en totalproduktivitetsutveckling av 3 % per 

å

r.

KD

ä

r beredd att acceptera att n

ä

mnda belopp tillf

ö

rs per den 1 juli 1985.

Kostnadsber

ä

kningen har skett utifr

å

n s k mejeri- och si akteri index, vilka har vissa brister. Det kan d

ä

rf

ö

r vara rimligt att sedvanligt bokf

ö

ringsmaterial i efterhand tas fram och kan f

å

å

beropas vid f

ö

rsta m

ö

jliga

ö

verl

ä

ggningstillf

ä

lle.

Prop. 1984/85:211

105

2.3

Inkomstmål  och inkomstföljsamhet

Material med inkomstjämförelser har framlagts av lantbruksekonomiska samarbetsnämndens inkomstgrupp. Det visar att jordbrukarnas standard ligger på sanna nivå som jämförbara gruppers, trots att jordbrukarnas inkomster pressats av ökande exportkostnader.

LRF har i  sitt bud tagit upp frågan om modell jordbruk.  Inom ovannämnda inkomstgrupp pågår som bekant ett projektarbete om detta.  När arbetet slutförts kan frågan diskuteras av parterna.

Det tillgängliga löneutrynmet har av statsmakterna angivits till 5 % och detta har accepterats av arbetsmarknadens parter. Jordbruket bör beredas möjlighet till motsvarande inkomstökning under regleringsåret 1985/86,  delvis genom produktivitetsutvecklingen i näringen.

En inkomstökning med 5 % motsvarar 99 Mkr.  Om härifrån dras en produktivitetsökning om 3 % återstår 2 % eller 40 Mkr att tillföras i form av prisökningar.

En slutjustering skall nu göras av det a contobelopp om 30 Mkr, som tillfördes per den 1 januari 1985, motsvarande förtjänstutvecklingsgarantin i det statliga löneavtalet. Enligt de uppgifter,  som KD har tillgängliga, ger en definitiv beräkning även 30 Mkr, varför något korrigeringsbelopp inte är aktuellt.

Löntagare erhåll ler för 1985 en särskild skattereduktion. Utan tvivel kornner detta i sinom tid att kunna utläsas i inkomstjämförelserna enligt levnadsstandardgruppens metodik. KD vill emellertid i  första hand jämföra jordbrukarna med andra småföretagare.  Inte heller dessa erhåller skattereduktion - om de inte som många jordbrukare även har inkomster från tjänst utöver företagarinkomsten.

Prop. 1984/85:211

106

3       Belopp per den 1 januari 1986

KD f

ö

resl

å

r att jordbruket och f

ö

r

ä

dlingsindustrin tillf

ö

rs ett belopp motsvarande 1,5 % i kostnadskompensation. Betr

ä

ffande f

ö

r

ä

dlingsindustrin b

ö

r f

ö

r

ä

ndrade int

ä

kter fr

å

n biprodukter beaktas p

å

 sedvanligt s

ä

tt (75 

%).

KD har viss f

ö

rst

å

else f

ö

r att jordbruksn

ä

ringen kan hysa oro f

ö

r att den faktiska kostnads

ö

kningen kan konma att avvika fr

å

n den f

ö

rutsatta. KD kan d

ä

rf

ö

r medge att vid st

ö

rre s

å

dana avvikelser f

å

r f

ö

rnyade 

ö

verl

ä

ggningar h

ä

rom f

ö

ras under november/december 1985. Utg

å

ngspunkten b

ö

r d

ä

rvid vara att sanna regler b

ö

r till

ä

mpas, inom jordbruksprisregleringen som vid prisregleringar utanf

ö

r jordbrukssektorn.

4      

Ö

vrigt

4.1            Biprodukter inom mejeriindustrin

Den 1 januari 1985 gjordes ett prelimin

ä

rt avdrag om 22 Mkr avseende internt vidaref

ö

r

ä

dlade produkter inom mejeriindustrin. Eftersom inget material har lagts fram inf

ö

r KD eller n

å

gon grupp vari KD 

ä

r representerad, f

ö

ruts

ä

tts att fr

å

gan f

å

r anst

å 

till 

ö

verl

ä

ggningarna per den 1 januari 1986.

4.2            Sk kostnads

ö

verv

ä

ltringar

De poster om totalt 51 Mkr, som LRF aktualiserat under denna rubrik, anser KD vara slutbehandlade i och med 1984/85 

å

rs avtal.

Betr

ä

ffande de poster, som upptagits i direktiven f

ö

r p

å

g

å

ende

ö

verl

ä

ggningar, om totalt 25 Mkr. har KD ingen erinran om jordbruket kollektivt vill ta ansvaret h

ä

rf

ö

r inom ramen f

ö

r det totalt tillf

ö

rda beloppet.

Prop. 1984/85:211

107

I direktiven anges att anslaget fr

å

n medel  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen till  prisstill

ä

gg f

ö

r f

å

r- och lammk

ö

tt skall minskas med 8 Mkr.  Ett belopp av samma storlek skall  tillf

ö

ras statistiska centralbyr

å

n f

ö

r finansiering av jordbruksstatistik. KD anser det principiellt olyckligt att man p

å

 detta s

ä

tt blandar ihop finansieringen av den statliga statistikproduktionen och mellanprislinjen f

ö

r f

å

r- och lammk

ö

tt.  En s

å

dan 

ö

verf

ö

ring ligger inte i  konsumenternas intresse.

4.3            L

å

ginkomstsatsning,  r

ä

ntest

ö

d o dyl

KD kan ansluta sig till  LRFs f

ö

rslag betr

ä

ffande r

ä

ntest

ö

d och avvecklingsers

ä

ttning f

ö

r 

ä

ldre lantbrukare och har inga speciella synpunkter p

å

 f

ö

rdelningen av l

å

ginkomstsatsningar m m enligt LRFs bilaga.  F

ö

rl

ä

ngningen av etableringsst

ö

det f

ö

ruts

ä

tts dock f

å

tas inom ramen f

ö

r tillg

ä

ngliga medel.

4.4            Spannm

å

lsregleringen

L

å

nefr

å

gorna h

ä

nskjuter KD till JN att l

ä

mna synpunkter p

å

. I 

ö

vrigt vill KD framh

å

lla att man givetvis 

ä

r villig att diskutera 

å

tg

ä

rder, som kan beh

ö

vas f

ö

r att st

ä

rka regleringsekonomin. Storleken av en h

ö

jning av f

ö

nnalningsavgiften f

å

r tas upp vid f

ö

rdelningen av totalbeloppet p

å

 olika produkter.

4.5            Tekniska fr

å

gor

KD har i  och f

ö

r sig ingen erinran mot att 2 Mkr av handelsg

ö

dselmedel  utanf

ö

r jordbruksregleringen tillf

ö

rs Vall fr

ö

n

ä

mnden.  Om s

å

inte blir fallet, har KD heller ingen erinran mot att st

ö

det f

ö

r gr

ö

nytefr

ö

er avvecklas.

KD f

ö

resl

å

r att reglerna n

ä

r priserna p

å

 k

ö

tt och fl

ä

sk passerar buffertzongr

ä

nser anpassas till  vad som g

ä

ller vid 

ö

vre och nedre prisgr

ä

nsen.

Prop. 1984/85:211

108

Bilaga 3

1985-04-24

1 (3)

RESERVATION AV LEDAM

Ö

TERNA BO DOCKERED OCH VIGGO FRINGEL

Regeringen uppdrog den 14 februari 1965 

å

t statens jordbruksn

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbru­karnas f

ö

rhandlingsdelegation och jordbruksn

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag om prisregleringen f

ö

r 1985/86. F

ö

rslagen skulle baseras p

å

 riksdagens livsmedelspolitiska beslut enligt prop 1983/64:76. N

å

gon enighet mellan Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdele­gation och jordbruksn

ä

mndens konsumentdelegation har inte varit m

ö

jlig att uppn

å

 i v

ä

sentliga fr

å

gor. Vi kan heller inte bitr

ä

da n

ä

mndens f

ö

rslag p

å

 f

ö

ljande punktet av sk

ä

l som vi n

ä

rmare redovisar nedan.

Avg

ö

rande f

ö

r jordbrukarnas m

ö

jligheter att uppn

å

 in­komstf

ö

rb

ä

ttringar

ä

r att full kompensation kan er­h

å

llas f

ö

r kostnads

ö

kningar inom jordbruksproduktion samt inom uppsamling och f

ö

r

ä

dling. I prop 1983/84:76 anges att det 

ä

r orimligt att tolka obundna 

ö

verl

ä

gg­ningar s

å

, "att jordbruket d

ä

rmed inte l

ä

ngre skulle f

å

 n

å

gon kompensation f

ö

r 

ö

kade kostnader resp 

ö

kade kapitalkostnader". Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag ger inte t

ä

ckning f

ö

r 

ö

kade produktionskostnader.

Kostnaderna f

ö

r lejt arbete har f

ö

r april 1984 - april 1985 stigit med 70 Mkr ut

ö

ver PM-index

ö

kning-en. Jordbruksn

ä

mndens bud inneh

å

ller ingen kompensa­tion f

ö

r denna kostnads

ö

kning. I st

ä

llet h

ä

nvisas till SPKs till

ä

mpningsf

ö

reskrifter ang

å

ende nu g

ä

l­lande prisstopp och dess effekter f

ö

r andra f

ö

retag. Prisstoppets till

ä

mpning f

ö

r andra branscher inneb

ä

r dock att, endast i den utstr

ä

ckning f

ö

retagen inte f

ö

re den 6 mars 1965 h

ö

jt priserna f

ö

r att kompensera l

ö

nesostnads

ö

kningar, kan prisstoppet begr

ä

nsa kom­pensationen. F

ö

r jordbruket sker avst

ä

mningen av kostnads

ö

kningarna f

ö

r lejt arbete endast en g

å

ng per 

å

r. De nu aktuella kostnads

ö

kningarna avser l

ö

neh

ö

j­ningar den 1 maj 1984 och den 1 mars 1985 enligt det kollektivavtal f

ö

r lantarbetare som sl

ö

ts den 19 mars 1964 och som enligt jordbruksavtalet f

ö

r 1964/85 skulle f

å

 kompenseras per 1 juli 1965. Jordbruksn

ä

mn­dens bud ang

å

ende lejt arbete inneb

ä

r att man avvisar en motiverad till

ä

mpning av ett redan ing

å

nget avtal. I st

ä

llet skall jordbrukarna b

ä

ra kostnaderna f

ö

r lantarbetaravtalet via s

ä

nkta inkomster. Detta kan vi inte acceptera.

134 3/FAug

Prop. 1984/85:211

109

LRF har i sitt bud bed

ö

mt kostnadsutvecklingen f

ö

r uppsamling och f

ö

r

ä

dling till 200 Mkr. P

å

grund av sv

å

righeten att g

ö

ra korrekta bed

ö

mningar b

ö

r en de­finitiv avst

ä

mning ske i efterhand.

Jordbruksn

ä

mnden utg

å

r fr

å

n en ber

ä

kning gjord av SPK p

å

153 Mkr och drar fr

å

n detta belopp en antagen pro­duktivitetsvinst om 37 Mkr. F

ö

r att uppn

å

 denna pro­duktivitetsf

ö

rb

ä

ttring kr

ä

vs under perioden en 

ö

kning av arbetsproduktiviteten med 5-6 proc. Detta 

ä

r an­m

ä

rkningsv

ä

rt s

ä

rskilt mot bakgrund av att produktio­nen samtidigt skall minska. N

å

got underlag f

ö

r pro­duktivitetskravet har ej heller redovisats. Vad g

ä

l­ler l

ö

ne

ö

kningarna f

ö

r livsmedelsarbetarna har i be­r

ä

kningen p

å

 153 Mkr inte beaktats avtalsm

ä

ssiga h

ö

j­ningar enligt livsmedelsarbetaravtalet utan l

ä

gre tal. F

ö

r t ex slaktomr

å

det har beaktats endast 2,6 proc, trots att f

ö

retagen enligt kollektivavtalet 

ä

r skyldiga att h

ö

ja l

ö

nerna med 5,6 proc.

Inneb

ö

rden av jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag 

ä

r att l

ö

ne­avtalen f

ö

r livsmedelsarbetarna inte till fullo skall f

å

 sl

å

 igenom i priserna utan b

ä

ras av jordbrukarna via s

ä

nkta inkomster. Vi anser att jordbruksn

ä

mnden i sitt f

ö

rslag borde ha beaktat den av n

ä

ringen ber

ä

k­nade kostnads

ö

kningen.

I jordbruksavtalet f

ö

r 1984/65 fastst

ä

lldes inkomst-f

ö

ljsamheten inom ramen f

ö

r det tv

åå

riga l

ö

neavtalet p

å

 det statliga omr

å

det. Jordbruksavtalet l

å

g enligt prop 1983/84:182 "inom den ram som g

ö

r det m

ö

jligt att n

å

 det av regeringen uppst

ä

llda m

å

let att pressa ner inflationstakten". En motsvarande till

ä

mpning av l

ö

neavtalen p

å

det statliga omr

å

det skulle nu ha gett 103 Mkr inklusive visst 

ö

verh

ä

ng fr

å

n 1984 och den 1 januari 1986 skulle eventuellt utfall av l

ö

neutveck­lingsgarantin tillkomma. Vi anser att motsvarande till

ä

mpning som skedde 1984/65 ocks

å

 b

ö

r ske 1985/86 eftersom den ryms inom f

ö

rhandlingsdirektiven och re­geringens m

å

l ifr

å

ga om l

ö

neutrymmet.

Dessutom b

ö

r jordbruket ha samma k

ö

pkraftsf

ö

rb

ä

ttring som andra grupper f

å

r via den s

ä

rskilda skattereduk­tionen, vilket jordbruksn

ä

mnden inte nu tar st

ä

llning till i avvaktan p

å

 riksdagsbeslutet.

Jordbruksn

ä

mndens bud inneh

å

ller ej heller n

å

gon kom­pensation f

ö

r de kostnader regering och riksdag 

ö

ver­v

ä

ltrat p

å

 n

ä

ringen. Dessa kostnads

ö

verv

ä

ltringar, som nu inte kompenseras, rubbar enligt v

å

r uppfatt­ning tidigare partsf

ö

rh

å

llande mellan jordbruket och staten.

Vad g

ä

ller beloppet per 1 januari 1966 anser vi det f

ö

ga meningsfyllt att fastst

ä

lla detta utan n

å

gon k

ä

nnedom om kostnadsutvecklingen vare sig inom jord­bruk eller industri under kommande halv

å

rsperiod.

Prop. 1984/85:211

110

Ett

Ö

kat etableringsst

ö

d b

ö

r enligt v

å

r uppfattning finansieras genom att s

ä

rskilda medel tillf

ö

rs n

ä­

ringen. S

å

 skedde n

ä

r etableringsst

ö

det inf

ö

rdes. Etableringsst

ö

det syftar till att underl

ä

tta f

ö

r unga personer utan ett stort eget kapital att etablera sig som lantbruxare. Detta m

å

ste vara ett intresse f

ö

r hela samh

ä

llet.

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r att SPI ges m

ö

jlighet att anv

ä

nda h

ö

gst 5 Mkr av SPIs regleringsmedel f

ö

r att vid bristsituationer p

å

verka importen av potatis s

å 

att prisutvecklingen d

ä

mpas. S

å

v

ä

l konsumentf

ö

retr

ä­

darna som jordbruket har ansett att fr

å

gan b

ö

r kart­l

ä

ggas ytterligare innan st

ä

llning tas till f

ö

rslaget i dess helhet. Vi 

ä

r inte beredda att nu tillstyrka jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag.

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r ocks

å

ä

ndringar i gr

ä

ns-skyddssystemet f

ö

r k

ö

tt och fl

ä

sk. Buffertzonerna f

ö­

resl

å

s slopas och en viss krympning av prisgr

ä

nserna f

ö

resl

å

s ske. Buffertzonerna inf

ö

rdes 1967 och syftar till att begr

ä

nsa prissv

ä

ngningarna f

ö

r k

ö

tt och fl

ä

sk. Enligt v

å

r uppfattning har systemet fungerat p

å

 avsett s

ä

tt. En omfattande 

ö

versyn av prisgr

ä

ns­systemet 

ä

gde rum f

ö

r n

å

gra 

å

r sedan. Reglerna f

ö

r inf

ö

rselavgifts

ä

ndring

å

r vid passerandet av respekti­ve buffertzongr

ä

ns sk

ä

rptes d

å

. Vi kan inte finna n

å

gra sk

ä

l till att nu 

ä

ndra principerna f

ö

r till

ä

mp­ningen av gr

ä

nsskyddet. En automatisk korrigering av inf

ö

rselavgifterna b

ö

r 

ä

ven i forts

ä

ttningen ske n

ä

r priset passerar respektive buffertzon. Denna korrige­ring b

ö

r ske omedelbart n

ä

r respektive buffertzon­gr

ä

ns passeras.

Prop. 1984/85:211

111

Bilaga 3

Sammanfattning av betänkandet (Ds Jo 1985:1) Export av livsmedel

SAMMANFATTNING

Vi  importerade 1983 livsmedel  f

ö

r n

ä

ra 14 miljarder kronor och exporterade f

ö

r ca 6 miljarder kronor. Kaffe,  te och andra kolonialvaror samt frukt och gr

ö

nsaker utg

ö

r en stor del  av importen, medan exporten i huvudsak utg

ö

rs av varor fr

å

n det svenska jordbruket eller bygger pa s

å

dana varor.

I  f

ö

religgande rapport har 1ivsmedelskonmitt

é

ns expertgrupp f

ö

r exportfr

å

gor bl.   a.  belyst omfattningen och betydelsen av den hittillsvarande exporten av livsmedel   (kap.  2).   Exporten av mer f

ö

r

ä

dlade livsmedel  har f

å

tt en 

ö

kande andel  i den totala livsmedelsexportens  v

ä

rde under 1970- och 1980-talen,  medan andelen mera of

ö

r

ä

dlade produkter har minskat. Grovt r

ä

knat kan ca 35 % av livsmedelsexportens v

ä

rde 1983 betecknas som r

å

varuexport.  Ca 65 % utg

ö

rs s

å

lunda av industriellt mer eller mindre bearbetade produkter.

Exporten syssels

ä

tter enbart i  livsmedelsindustriledet 

å

tminstone 5 500 personer.  Medr

ä

knas insats- och r

å

varuproduktionsleden torde livsmedelsexporten ge direkt arbete 

å

t ca 30 000 personer.

F

ö

r

ä

dling av 

ö

verskott av jordbruksr

å

varor t

ä

cker som regel  med viss marginal  merkostnaderna i  f

ö

r

ä

dlingsledet och ger d

ä

rmed 

ö

kade exportinkomster.  Under dessa f

ö

rh

å

llanden 

ä

r exporten f

ö

rdelaktig f

ö

r de ber

ö

rda  f

ö

r

ä

dlingsf

ö

retagen, medan den f

ö

r samh

ä

llet ger f

ö

rdelar  i   form av bl.  a.  

ö

kad syssels

ä

ttning.  Att en r

å

vara i   st

ä

llet f

ö

r att exporteras obearbetad ing

å

r i  en f

ö

r

ä

dlad exportprodukt inneb

ä

r emellertid inte utan vidare n

å

gon prism

ä

ssig  f

ö

rdel   f

ö

r r

å

varuproducenterna  (jordbruk, tr

ä

dgardsbruk,   fiske),  eftersom dessa producenter i   flertalet fall   enbart  erh

å

ller  v

ä

rldsmarknadspriset  f

ö

r r

å

varan vid export.

Livsmedel skomnitt

é

ns f

ö

rslag till  produktionsm

å

l   f

ö

r jordbruket inneb

ä

r att  (kap.   3)  -- s

å

 l

ä

nge de nuvarande v

ä

rldsnarknadspriserna  pa  jordbruksprodukter  bestar  --

Prop. 1984/85:211

li:

jordbrukspolitiken b

ö

r inriktas mot att balans mellan produktion och behov av jordbruksprodukter uppn

å

s.   Kommitt

é

n anser att  i f

ö

rsta hand en reducering av 

ö

verskotten av animalieprodukter 

ä

r angel

ä

gen.  Under anpassningsperioden kouner emellertid ett betydande exportbehov att kvarst

å

.  Anpassningsperioden ger ocks

å 

tillf

ä

lle till  att man fortl

ö

pande pr

ö

var l

ä

get.  Perioden b

ö

r utnyttjas till   att man s

ö

ker 

å

stadkomna en s

å

 l

ö

nsam export av livsmedel   som m

ö

jigt.   Sannolikt konmer denna export inte att l

ö

sa

ö

verskottsproblemen men deras f

ö

ljder kan mildras.   

Ä

ven efter en s

å

dan anpassning f

å

r man r

ä

kna med att vissa 

ö

verskott konmer att finnas, bl.   a. p

å

 grund av s

ä

songs- och 

å

rsm

å

nsvariationer,   som i  varje fall   inom jordbruket kan vara betydande.  Dessa 

ö

verskott b

ö

r sj

ä

lvfallet avs

ä

ttas med b

ä

sta m

ö

jliga utbyte.

Blir det 

å

 andra sidan m

ö

jligt att ta ut b

ä

ttre priser p

å 

exportmarknaden

ä

n vad som nu kan 

ö

verblickas torde de st

ä

llningstaganden  som 1 ivsmedelskomnitt

é

n f

ö

reslagit i  fr

å

ga om produktionsbalansen komma att ompr

ö

vas.

I   sitt st

ä

llningstagande understryker livsmedelskommitt

é

n vikten av att alla m

ö

jligheter tillvaratas att f

ö

rb

ä

ttra exportens l

ö

nsamhet.

F

ö

ruts

ä

ttningarna  f

ö

r export redovisas  i   rapporten  (kap.  4), varvid de handelshinder av olika slag  som f

ö

rekommer vid internationell   handel  med livsmedel   s

ä

rskilt behandlas.   Inom den reglerade sektorn produceras och konsumeras omkring 90 % av v

ä

rldens livsmedelsproduktion till   nationellt fastst

ä

llda och ganska starkt varierande prisniv

å

er,  beroende p

å 

produktionsbetingelser.  Tillf

ä

lliga eller permanenta 

ö

verskott avs

ä

tts p

å

 v

ä

rldsmarknaden,  d

ä

r allts

å

 ungef

ä

r 10 % av varorna oms

ä

tts.   Prisniv

å

n pa v

ä

rldsmarknaden,   fr

ä

mst pa animaliska produkter, beh

ö

ver inte motsvara produktionskostnaderna ens hos den effektivaste producenten utan p

å

verkas starkt av exportbidrag och andra motsvarande 

å

tg

ä

rder.

Prop. 1984/85:211

De stora hindren f

ö

r en friare handel med livsmedel 

ä

r l

ä

ndernas nationella jordbruksregleringar i form av tullar, kvantitativa regleringar o. d. Till detta kommer olika tekniska handelshinder i form t. ex. av tillsats- och m

ä

rkningsbest

ä

mmelser.

Livsmedelskommitt

é

n har f

ö

rordat att Sverige b

ö

r verka f

ö

r att 

å

tg

ä

rder i liberaliserande riktning vidtas omfattande alla l

ä

nder men med h

ä

nsyn tagen till l

ä

ndernas f

ö

rs

ö

rjningstrygghet. H

ä

rigenom skulle de nationella jordbruksregleringarna kunna minskas. Livsmedelskonrnitt

é

n bed

ö

mer att en s

å

dan avveckling kan komna att ta tid.

Expertgruppen har inte haft till uppgift att n

ä

rmare unders

ö

ka de kommersiella m

ö

jligheterna till export av olika produkter och till olika marknader. S

å

dana unders

ö

kningar b

ö

r i f

ö

rsta hand genomf

ö

ras av exportf

ö

retagen sj

ä

lva med eller utan assistans av exempelvis Exportr

å

det. Den svenska livsmedelsexporten torde 

ä

ven i forts

ä

ttningen sannolikt komma att ha sina viktigaste marknader inom EFTA-l

ä

nderna och EG. Betydelsen av andra mer avl

ä

gset bel

ä

gna industril

ä

nder s

å

som F

ö

renta staterna och Japan samt till viss del u-l

ä

nderna kan dock komna att 

ö

ka. D

ä

rtill kommer m

ö

jligheten redan idag och eventuellt i 

ö

kad utstr

ä

ckning fram

ö

ver att avs

ä

tta vissa produkter ocks

å

 p

å

 andra marknader s

å

som exempelvis inom OPEC- och NIC-l

ä

nderna.

Ut

ö

ver allm

ä

nna exportfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder f

ö

r hela den svenska exporten har statsmakterna beslutat om s

ä

rskilda exportfr

ä

mjande insatser f

ö

r vissa industribranscher, fr

ä

mst teko- samt byggnads- och energiindustrin (kap. 6). Staten har hittills fr

ä

mjat exporten av livsmedel (kap. 5), bl. a. genom de s. k. regleringsf

ö

reningarna och genom Swedish Food Promotion (SFP). Exportfr

ä

mjande organisationer f

ö

r livsmedel finns i flertalet industril

ä

nder, och verksamheten f

å

r i regel statligt st

ö

d, i vissa fall i stor omfattning.

I kap. 7 redovisar gruppen sin syn p

å

 en exportpolitik f

ö

r livsmedel. Gruppen konstaterar d

ä

rvid att huvuddelen av

8 

Riksdagen 1984/85. I saml. Nr 211

Prop. 1984/85:211

114

r

å

varuproduktionen -- i  varje fall  inow jordbruket 

 f.  n.   inte ger tillr

ä

cklig  l

ö

nsamhet vid export oavsett om den sker i  form av f

ö

r

ä

dlade produkter eller ej. Om man d

ä

remot ser till f

ö

r

ä

dlingsindustrin finns goda f

ö

ruts

ä

ttningar att n

å

 l

ö

nsamhet i   sj

ä

lva  f

ö

r

ä

dlingsverksamheten

ä

ven n

ä

r den sker f

ö

r export. Detta f

ö

ruts

ä

tter emellertid i regel att r

å

varorna kan erh

å

llas till   v

ä

rldsmarknadspris.

Enligt gruppen motiverar nyss angivna f

ö

rh

å

llanden -- s

ä

rskilt m

ö

jligheterna f

ö

r livsmedelsindustrin -- en samlad aktion fr

å

n alla intressenter f

ö

r att fr

ä

mja den svenska livsmedelsexporten. Exportsatsningen beskrivs n

ä

rmare i kap.  8.

Huvudansvaret vid en exportsatning m

å

ste ligga p

å

de exporterande  f

ö

retagen.

Statens  insatser kan vara av tv

å

 slag,  dels handelspolitiska 

å

tg

ä

rder,  s

å

som insatser i  syfte att minska tullar och kvantitativa regleringar samt harmonisera livsmedelslagstiftning,  dels verksamhet till   st

ö

d f

ö

r de exporterande f

ö

retagen s

å

som

-

utveckling och f

ö

r

ä

ndring av det nuvarande exportfr

ä

mjande organet inom Exportr

å

det,  SFP

-

att utrikesrepresentationen och handelskontoren 

å

l

ä

ggs att ytterligare uppm

ä

rksamna m

ö

jligheterna till   svensk

1 ivsmedelsexport

-

att 

ö

vriga myndighetej inom sina resp.  omr

å

den aktivt st

ö

djer exporten samt

-

att i   fr

å

ga om exportkrediter b

ö

r 

ö

verv

ä

gas m

ö

jligheterna att f

ö

r livsmedel  ge s.  k.  subventionerade krediter.

Gruppen f

ö

resl

å

r ett centralt fr

ä

mjande organ f

ö

r svensk export av alla typer av livsmedel. Fr

ä

mjandet skall  omfatta s

å

v

ä

l

Prop. 1984/85:211

11."

f

ö

r

ä

dlade livsniedel    som obearbetade r

å

varor, 

ä

ven om man naturligen f

å

r r

ä

kna med att de mera f

ö

r

ä

dlade produkterna proportionellt kan kr

ä

va mer av resurserna.  Eftersom det framtida exportfr

ä

mjande organet delvis f

å

r annan inriktning 

ä

n SFP f

ö

resl

å

s en namn

ä

ndring till Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden (FFS). Verksamheten b

ö

r utv

ä

rderas efter f

ö

rslagsvis fem ar.

FFS:s resurser b

ö

r best

å

 av dels medel  som de ber

ö

rda f

ö

retagen betalar f

ö

r utf

ö

rda tj

ä

nster,  dels kollektivt tillf

ö

rda medel. Vid j

ä

mf

ö

relse med vad staten satsat t.  ex.  f

ö

r att fr

ä

mja vissa andra branschers export och vad som satsas i andra l

ä

nder 

ä

r stora belopp av kollektiva medel  motiverade.  Emellertid 

ä

r det sv

å

rt att omedelbart nyttigg

ö

ra ett avsev

ä

rt 

ö

kat belopp i f

ö

rh

å

llande till   nuvarande.  Gruppen har d

ä

rf

ö

r stannat f

ö

r att f

ö

resl

å

 att de kollektiva medlen under fem

å

rsperioden b

ö

r uppg

å 

till  ca 10 milj.  kr.   per 

å

r med insatser fr

å

n s

å

v

ä

l   staten som n

ä

ringslivet.

Enligt gruppens uppfattning b

ö

r FFS:s inkoraster i  v

ä

xande grad fram

ö

ver utg

ö

ras av ers

ä

ttning f

ö

r utf

ö

rda tj

ä

nster.  Om den fortsatta verksamheten blir framg

å

ngsrik b

ö

r ocks

å

ö

kade kollektiva medel   komma i  fr

å

ga.   En s

å

dan eventuell  ut

ö

kning torde f

å

aktualiseras vid den tidigare n

ä

mnda utv

ä

rderingen av FFS:s verksamhet.

Exportr

å

det b

ö

r vara huvudman f

ö

r FFS.   En s

ä

rskild styrgrupp b

ö

r inr

ä

ttas f

ö

r verksamheten.   1   gruppen b

ö

r ing

å

representativa f

ö

retr

ä

dare f

ö

r ber

ö

rt n

ä

ringsliv och f

ö

r samh

ä

llet.

Prop. 1984/85:211

116

Bilaga 4

Remissammanställning 1983 års livsmedelskommittés betänkande (Ds Jo 1985:1) Export av livsmedel

1  Förteckning över remissinstanserna

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av styrelsen för internationell utveckling, kommerskollegium, exportkreditnämnden, sta­tens pris- och kartellnämnd, statens livsmedelsverk, statens jordbruks­nämnds konsumentdelegation, statens industriverk, Sveriges lantbruks­universitet, fiskeristyrelsen, statskontoret, Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor. Kooperativa förbundet. Landsorganisationen i Sverige, Lantbrukarnas riksförbund, Svenska livsmedelsarbetareförbundet, Sveri­ges exportråd, Sveriges fiskares riksförbund, Sveriges grossistförbund, Sveriges industriförbund, Sveriges livsmedelsindustriförbund och Träd­gårdsnäringens riksförbund.

2  Allmänna synpunkter på livsmedelsexport

Styrelsen för internationell utveckling:-------- Med de utgångspunkter de

sakkunniga haft för analys och ställningslagande finns inte anledning att utförligt analysera de argument av samhällsekonomisk natur som kan anföras mot en långsiktig satsning på svensk livsmedelsexport. Det finns emellertid skäl erinra om att de alternativkostnader en sådan satsning kan medföra till sist måste bäras av det svenska samhället med därigenom minskad kapacitet att tillhandahålla bistånd.

Många u-länder befinner sig idag i en besvärlig eller rent av katastrofal situation när det gäller den egna försörjningen av livsmedel. I många fall är de fattigaste u-länderna idag beroende av livsmedelsimport från den rika världen för att försörja växande delar av befolkningen.

Denna situation kan emellertid inte åberopas som ett skäl för att Sverige utöver sina internationella åtaganden skall söka bibehålla ett exportöver­skott av livsmedel. Möjligheterna är stora att på andra håll få tillgång till erforderliga resurser i detta hänseende. På sikt är det nödvändigt att genom bistånd uppmuntra sådana u-länder till en rationell jordbrukspolitik som kan som ett resultat ge ett exporterbart överskott. Även om det för denna länderkategori idag inte ter sig realistiskt att de skulle kunna exportera sig ur sin skuldkris är givetvis varje möjlighet att lindra skuldbördan och på längre sikt åstadkomma en strukturell lättnad i deras ekonomiska utrikes-relationer av vikt. Det är därför väsentligt att Sverige genom sin exportpo­litik inte genom att undantränga u-landsexporten motverkar en sådan

Prop. 1984/85:211

117

utveckling. I än högre grad gäller det u-länder i medelinkomstkategorin -ofta hårt skuldbelastade - där jordbruket bedrives förhållandevis effektivt och där i-ländernas regeringar och därav följande överproduktion väsentli­gen reducerar en potentiell marknad.

Kommerskollegium:-- I en sammanfattande bedömning konstaterade

kollegiet därvid att de generella möjligheterna till en betydande ökning av livsmedelsexporten från Sverige - åtminstone i en nära framtid måste betecknas som begränsade. Faktorer som talade härför ansågs vara att den internationella konkurrensen på detta varuområde är betydande, att åtskil­liga livsmedelsindustriprodukter ligger utanför EG-avtalet samt att några av de intressantaste marknaderna är omgärdade av svårforcerade tull­hinder och kvantitativa restriktioner. Enligt kollegiets uppfattning äger denna bedömning alltjämt giltighet.

För att ett visst varuområde - i detta fall livsmedelsområdet skall prioriteras framför andra i fråga om statliga exportsatsningar bör enligt kollegiet särskilda skäl finnas. Ett viktigt motiv för att aktualisera frågan om exportfrämjande åtgärder på livsmedelsområdet är enligt kollegiets uppfattning den överskoltsproduktion av jordbruksprodukter som man enligt livsmedelskommitténs förslag har att räkna med under ett antal år framöver. Överskottsproduktionen bör - såsom också framhålls i betän­kandet - utnyttjas till att uppnå en så omfattande lönsam export som möjligt av livsmedel. Av betänkandet framgår att man i viss utsträckning bör ha möjlighet att genom ökad förädling få ut ett ökat exportvärde på råvarorna. För ökad inriktning på mera förädlade produkter talar bl. a. också det förhållandet att priser och efterfrågan på sådana produkter kan vara stabilare än för råvaror och att överskottskapacitet f. n. finns inom livsmedelsindustrin. Exportgruppen anser också att förutsättningarna för lönsamhet i själva förädlingsverksamheten är goda. Ytterligare ett skäl för en sådan satsning är att livsmedelsimporten i många länder är omgärdad av handelshinder av olika slag, inte minst tekniska handelshinder.

Mot denna bakgrund och med hänsyn till de speciella behov av stödåt­gärder som torde behövas i ett initialskede för att utveckla export av mera förädlade livsmedelsprodukter, delar kollegiet gruppens uppfattning att det finns skäl att särskilt uppmärksamma behovet av exportfrämjande åtgärder på livsmedelsområdet, även om detta endast kan få en relativt begränsad betydelse.

.Statens pris- och kartellnämnd: SPK anser således att vissa av

LMKs motiv för en större satsning på livsmedelsexport är tveksamma. LMK anser att det faktum att Sverige satsar större resurser på export av andra produkter än livsmedel, liksom att andra länder satsar större re-

9   Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 211

Prop. 1984/85:211

118

surser på export av livsmedel än Sverige, motiverar att Sveriges resurser

för att främja exporten av livsmedel bör öka. Dessa skillnader i resursin­

satser är enligt SPK inget motiv i sig. Ett beslut om ökade resurser måste

grunda sig på en bedömning av förutsättningarna att lyckas öka exporten

och vad en förväntad effekt är värd i förhållande till den ökade resursinsat­

sen. Enligt LMKs bedömning är möjligheterna att utvidga svensk livsme­

delsexport relativt små. Detta talar för att några stora satsningar inte är

motiverade, åtminstone inte från samhällets sida. SPK anser därför att

återhållsamhet bör iakttagas vad gäller samhällets resursinsats så länge

förutsättningarna för en ökad lönsam export bedöms som små.    

Statens livsmedelsverk:---- Livsmedelsverket har inget att erinra mot de

synpunkter som utredningen för fram rörande möjligheterna att exportera svenska produkter från jordbruket, trädgårdsnäringen och fisket. Detta är produktionsområden som omfattas av starka skyddsregler i olika länder. Särskilda exportbefrämjande stödåtgärder torde även i fortsättningen be­hövas om svenska produkter skall ha framgång utomlands. Verket tillstyr­ker därför de förslag som utredningen lägger fram.

Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: Konsumentdelegationen (KD) instämmer med LMK att överskottssituationen för jordbrukspro­dukter och livsmedel därav gör det angeläget med satsningar för lönsam export. KD har inget att erinra mot LMKs förslag i detta avseende.

Statens industriverk: I betänkandet konstateras att export av jordbruksrå­varor inte ger tillräcklig lönsamhet oavsett om den sker som förädlade produkter eller inte. Det finns dock goda förutsättningar att nå lönsamhet i själva förädlingsverksamheten även när den sker för export. Det förutsät­ter dock att råvarorna kan erhållas till världsmarknadspris. SIND har i tidigare remissyttrande framfört att även grisköttsexporten bör jämställas med annan export av bearbetade livsmedel och ges restitufion för ingående inhemsk foderspannmål. Detta ger mer rättvisa konkurrensförutsättningar gentemot företag i utlandet.

Sveriges lantbruksuniversitet:        Det regleringssystem vi har bestäm­

mer i hög grad förutsättningarna för export. Även i detta avseende har

prisstödet många negativa effekter. Prisstödet höjer kostnadsnivån över

den prisnivå som råder på världsmarknaden. Dessutom medför det att

incitamenten blir svaga för att utnyttja väridsmarknaden fördelaktigt. En

framgångsrik exportsatsning kan bl. a. kräva att gränsskyddet för insats­

varor justeras, utlandsmarknaderna prioriteras och att det sker en uthållig

bearbetning av dessa marknader, något som inte synes fungera inom

nuvarande system. Andra stödformer till jordbruket än prisstöd skulle

Prop. 1984/85:211

119

därför vara till fördel om man vill åstadkomma den marknadsanpassning som krävs för att förbättra möjligheterna för svenska livsmedelsprodukter på den internationella marknaden. Oberoende av om målsättningen är att ta hand om det överskott som uppstår i Sverige på bästa möjliga sätt eller om man vill göra en mer offensiv satsning, kan formerna för reglering behöva ses över och exportfrämjande åtgärder förstärkas.

Vi finner att expertgruppen för export av livsmedel inte analyserar regleringssystemets betydelse för möjligheterna till en ökad export. I detta avseende har vi därför samma allmänna kritik av detta betänkande som av huvudbetänkandet. T. ex. saknar vi i utredningen en analys av de kompa­rativa fördelar som Sverige har på livsmedelsområdet. Detsamma gäller vilken FoU som kan behövas för att främja livsmedelsexport och en klarare diskussion om rollfördelningen mellan stat och näringsliv.

Om dessa aspekter vad gäller regleringssystem, exportfrämjande åtgär­der och FoU beaktas, bedömer vi att möjligheterna ökar för att även export skall vara en väsentlig del av de framtida möjligheterna för att ta tillvara och på ett rationellt sätt utnyttja produktionspotentialen i det svenska jordbruket.

Fiskeristyrelsen:- Den totala exporten av färsk fisk under 1983 upp­

gick till ca 390 milj. kr. Det totala fångstvärdet för det svenska fisket

uppgick till ca 680 milj. kr. Detta betyder att fisket är oerhört beroende av

export av färsk fisk.- 

---- Genom frihandelsavtalet med EG har dock det svenska fisket och

beredningsindustrin blivit satt i ett oförmånligt läge jämfört med konkur­renter inom EG. EG-företag kan tullfritt exportera vissa beredda fiskpro­dukter till Sverige men svenska exportörer möts av en EG-tull vid export av samma produkter. Detta snedvrider konkurrensen och vållar det svens­ka fisket stora ekonomiska problem. Till yttermera visso har under den senaste tiden den svenska exporten av färsk sill till EG blivit tullbelagd under vissa delar av året.

Enligt fiskeristyrelsens uppfattning måste problemet med de ensidiga koncessionerna till EG lösas på ett tillfredsställande sätt annars kommer det svenska fisket på lång sikt att hamna i en mycket besvärlig situation. För det fall att det inte är möjligt att åstadkomma lättnader vid export till EG bör de svenska koncessionerna dras tillbaka. Om det är möjligt att åstadkomma tullfrihet vid export till EG bör möjligheterna vara goda att öka exporten av beredda fiskprodukter.

Mot den bakgrund som givits ovan beträffande Europamarknaden finns det all anledning för svenskt sillfiske att söka finna andra marknader och då utgör öststatsmarknaden ett realistiskt alternativ.

---- För att skapa en bestående marknad i Östeuropa fordras med stor

sannolikhet att motköpsaffärer kan etableras på en mer permanent basis.

Prop. 1984/85:211

120

Näringslivsdelegationen i Blekinge arbetar redan utefter denna riktlinje. Denna affärstanke bör stödjas och stimuleras. Frågan kan drivas vidare genom de handelsförhandlingar som förs med öststaterna, varvid Export­rådet kan ge upplysning över företag som är specialiserade på motköpsaf­färer.

Statskontoret:-- Enligt statskontorets mening är det således en ange­

lägenhet för näringen att ta ställning till hur stor del av överskotten som det

är fördelaktigt att avsätta på export. Sveriges lantbruksuniversitet har i sitt

yttrande över huvudbetänkandet angett att produktionspotentialen inom

jordbruket är sådan att det under de närmaste decennierna kommer att ske

en ökning av överskotten. Export är därför inte med nuvarande världs­

marknadspriser en långsiktigt framkomlig väg att lösa överskottsproble­

men.

Detta hindrar inte att det kan vara fördelaktigt att öka exporten av förädlade livsmedel för att på bästa sätt utnyttja livsmedelsindustrins kapa­citet.

Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Sverige har i likhet

med andra industriländer en höggradig protektionism på jordbruksområdet med höga gränsskydd, som tenderar att bli alltmera prohibitiva och im-porthindrande. Detta förhållande har också noterats av vår omvärld, och åtskilliga propåer har gjorts i frågan av olika länder.

Enligt vår mening är det därför ofrånkomligt om Sverige i ökad utsträckning skall kunna uppträda som exportör av jordbruksprodukter och livsmedel - att vi anpassar vårt gränsskydd så, att viss import blir möjlig. Detta gäller även produkter, av vilka vi i dagsläget har en överpro­duktion.

Kooperativa förbundet: Såväl det svenska jordbruket som den svenska livsmedelsindustrin är dimensionerade för en produktion utöver den som kan avsättas inom landet. Till dess att man om ett antal år har uppnått balans mellan inhemsk produktion jämte behövlig import och konsumtion jämte lönsam export bör man försöka exportera överskotten så att man kan uppnå vissa merintäkter.

KF anser att Sverige även på längre sikt har vissa förutsättningar att exportera olika livsmedel. Detta framgår också av den stora ökningen av exporten av mera högförädlade livsmedel av olika slag sedan 1970.

KF bedömder dock möjligheterna att uppnå mera betydande framgångar på exportmarknaden för särskilt animaliska produkter på jordbrukssidan som begränsade - och betydligt mindre än de möjligheter man borde ha att i Sverige återta förlorad marknad.

Prop. 1984/85:211

121

KF får därför kraftigt framhålla att satsningen på en långsiktig export av svenska jordbruksvaror och livsmedel inte får fördröja den anpassning av den svenska jordbruksproduktionen till den svenska livsmedelskonsum­tionen, plus en lönsam livsmedelsexport.

Landsorganisationen i Sverige: LO anser dock att Sverige i möjli­

gaste mån liksom hittills internationellt försöker att arbeta i liberaliserande

riktning även inom jordbruks- och livsmedelsområdet. LO understryker

vikten av att alla möjligheter tillvaratas för att främja en på sikt lönsam

export av jordbruksråvaror och att åtgärder härför övervägs.

Exporten är dock inte lösningen på de överskottsproblem vi har inom svenskt jordbruk. Export av förädlade råvaror kan ge fördelar för de berörda förädlingsföretagen och ge samhället fördelar i form av bl. a. ökad sysselsättning. Företagen kan också få en stimulans till förnyelse av pro­dukter, teknik, marknadsföring och organisation.

Lantbrukarnas riksförbund:--- Enligt LRFs uppfattning måste det

svenska jordbrukets helt dominerande uppgift även framöver vara att förse den inhemska marknaden med de livsmedel som efterfrågas. Detta kan synas självklart, men efter den senaste tidens diskussioner om frihandels-jordbruk, jämförelser med Danmark m.m., så måste noteras att livsme­delssektorn inte kan specialiseras och ingå i det internationella varuutbytet på det sätt som vårt övriga näringsliv har gjort.

Det finns också anledning framhålla att en ökad inhemsk avsättning för samtliga led i livsmedelskedjan som regel är klart fördelaktigare än en ökad exportförsäljning. Detta gäller för samtliga led i livsmedelskedjan. Kon­sumtionen av jordbruksprisreglerade livsmedel har sjunkit med 7-8 proc sedan 1979. För vissa produktgrupper, bl. a. kött och fiäsk, kan betydligt större minskningar noteras. Livsmedlens andel av den privata konsum­tionen sjunker år från år. Ökade insatser vad gäller marknadsföring, för­bättrad livsmedelskvalitet och produktutveckling i övrigt är angelägna för att så långt som möjligt återhämta födorade marknader.

Detta utesluter inte att det samtidigt förekommer en ganska omfattande export av jordbruksråvaror och livsmedel. Enligt LRF är en sådan angelä­gen, men det gäller att ha proportionerna klara för sig.

Fördelarna för primärproducenterna är däremot mindre uppenbara. Som regel är jordbruksnäringens utbyte av export långt under vad som svarar mot genomsnittliga produktionskostnader och en rimlig arbetsersättning i primärproduktionen. I vissa fall täcker exportpriserna inte ens de röriiga kostnaderna. Dessa slutsatser gäller oberoende av exportens förädlings­grad, eftersom livsmedelsindustrin i princip erhåller de jordbruksråvaror de behöver för export till världsmarknadspriser.

Prop. 1984/85:211

122

LRF ser huvuddelen av jordbruksöverskotten och därmed också huvud­delen av vår livsmedelsexport som en följd av vår jordbrukspolitik, särskilt då försöijningskravet. Exporten ger samtidigt samhället en rad fördelar. Enligt LRFs uppfattning motiverar detta statens medverkan. Omfattning­en och finansieringen härav bör prövas i särskild ordning. Med hänsyn till att överskotts- och exportproduktionen motiveras med bl. a. beredskaps­skäl, regionalpolitik och sysselsättning, synes det rimligt alt vissa delar tas över budgeten och inte över livsmedelspriserna.

På det handelspolitiska området betonar exportgruppen angelägenheten av ett aktivt agerande och en högre prioritet för livsmedelsexporten från statens sida. LRF delar denna uppfattning.

Möjligheterna till mera omfattande gränsskyddsjusteringar gentemot närliggande marknader inom EG och EFTA synes dock begränsade. Sveri­ge har visserligen ofta ett lägre eget gränsskydd mot livsmedelsimport än vad som i dessa länder möter vår export. I motsats till bl. a. Norge och Finland saknar Sverige i stort sett också kvantitativa regleringar. Likväl torde Sverige få sänka sitt gränsskydd eller på annat sätt stimulera till ökad import om vi genom förhandingar önskar ökat utrymme för vår export till dessa marknader. En sådan utveckling är givetvis intressant för de enskil­da företag som hanterar exporten respektive importen. Det är emellertid inte lika givet att en sådan handel kan ske på villkor så att den också är till fördel för jordbruksnäringen och samhället som helhet. Enligt LRFs me­ning talar dessa förhållanden för att mer avlägset belägna marknader, exempelvis USA; OPEC och sk NIC-länder ges ökad uppmärksamhet.

Svenska livsmedelsarbetareförbundet:       Exporten har på vissa håll

setts som lösningen på överskottsproblemen. Detta är en orealistisk syn som måste tillbakavisas. Dagens balansproblem måste i huvudsak lösas genom att produktionen anpassas till efterfrågan. Däremot har ökad export stor betydelse för utvecklingen av många livsmedelsindustriföretag med inriktning på högförädlade produkter. LMK har inte förmått presentera något nytänkande i denna fråga.

Sveriges exportråd: Vad gäller expertgruppens syn på en exportpoli­

tik för livsmedel (kap 7) inser vi de effekter som kan uppstå till följd av att

en avsevärd överskottsexport av livsmedel blir nödvändig under ett antal

år framöver. Vi menar att det för just livsmedelsbranschen är minst lika

angeläget som för andra branscher "att en lönsam export accepteras och

uppmuntras" (betänkandets sid 83, tredje stycket).

Även i denna bransch bör en systematiskt uppbyggd och långsiktig

Prop. 1984/85:211

123

exportförsäljning främjas. Detta torde av naturliga skäl främst vara tillämpligt för export av förädlade livsmedel. En sådan export ger, jämfört med export av råvaror en rad fördelar. Några sådana anges på sid 85 i betänkandet. Därutöver vill vi peka på att en internationalisering av svensk livsmedelsindustri innebär ökad motståndskraft mot import på hemmamarknaden samt på de positiva effekterna hos nära associerade företag i Sverige, t. ex. förpackningsindustrier, speditionsföretag och rek­lambyråer.

Vi delar också expertgruppens uppfattning (sid 86) att det vad gäller förädlingsindustrin "finns goda förutsättningar att nå lönsamhet i själva förädiingsverksamheten även när den sker för export".

Sveriges fiskares riksförbund:            Betänkandet synes vara ett aktstycke

som i sin helhet andas pessimism och avveckling när det gäller produktion och export av livsmedel. Man har utgått ifrån att näringen själv i alla lägen skall bära kostnaderna för den produktion som förekommer utöver vad man från statsmakternas sida finner vara samhällsekonomiskt motiverat.

SFR vill därför föreslå att olika statliga organ verkar för att handelshind­ren så långt som möjligt undanröjs och att dessa ansträngningar i första hand koncentreras till våra näraliggande marknader EG samt Norge och Finland - beträffande såväl fisk som konserver av fisk och skaldjur.

Sveriges grossistförbund:        Det svenska gränsskyddet är i dagsläget så

högt, att det för vissa produkter kan betraktas som prohibitivt. Ett flertal länder har också uppmärksammat och påtalat detta förhållande, vilket för vissa traditionella importvaror inte bara kraftigt begränsat utan i vissa fall omöjliggjort import. Att i detta läge åstadkomma en svensk export av livsmedel i mera betydande omfattning torde knappast vara realistiskt med mindre gränsskyddet reduceras till en sådan nivå, att motsvarande import-lättnader för svenska livsmedelsprodukter kan åstadkommas.

Sveriges industriförbund:- Kommitténs slutsats att huvudansvaret

vid en exportsatsning måste ligga på de exporterande företagen är givetvis riktig. Förbundet vill emellertid starkt understryka vikten av att ökade och bättre samordnade insatser från statens sida kommer till stånd. I första hand anser vi det angeläget att staten mera aktivt engagerar sig i åtgärder som syftar till att förbättra de handelspolitiska förutsättningarna för ex­port.

Förbundet instämmer därför helhjärtat i kommitténs åsikt att Sverige bör verka för att åtgärder i liberaliserande riktning vad gäller handeln med

Prop. 1984/85:211

124

livsmedel vidtas, omfattande alla länder och med hänsyn tagen till det grundläggande målet om försörjningstrygghet. Härigenom skulle utöver gränsskyddet även övriga nationella regleringar kunna minskas.

En sådan internationell avreglering kommer emellertid säkeriigen - om den över huvud taget kommer till stånd - att ta mycket lång tid.

I avvaktan på ett eventuellt resultat av de globala diskussionerna inom ramen för GATT anser vi i likhet med kommittén att ansträngningarna vad gäller reducering av tullar och andra tariffära handelshinder samt kvantita­tiva begränsningar i första hand bör koncentreras till våra näraliggande marknader - EG samt Norge och Finland. Vad gäller EG anser vi det synnerligen angeläget att de sedan lång tid pågående förhandlingarna rö­rande tullarna på fisk- och skaldjurskonserver samt en reduktion av schab­lontullen på maltdrycker intensifieras. Förhandlingarom tullnedsättningar för vissa frukt- och grönsakskonserver bör också inledas. Önskemålet om en utvidgning av det s k protokoll 2 att omfatta flera varor kvarstår likaså som angeläget.

Vad gäller Norge och Finland bör nya vägar sökas för att söka åstad­komma förbättrade exportmöjligheter för livsmedel.

Förbundet anser att en utredning med syfte att precisera angelägna svenska exportönskemål och tänkbara kompensationsmöjligheter snarast bör komma till stånd vad gäller vår livsmedelshandel med EG samt Norge och Finland.

1 detta sammanhang vill vi starkt understryka vikten av att berörda departement och myndigheter samordnar sitt agerande och ger högre prio­ritet än f. n. åt frågor som rör export av livsmedel.

Trädgårdsnäringens riksförbund:- I slutsatserna och förslagen har

det angetts att huvudansvaret skall ligga på de exporterande företagen. 1 branschen som huvudsakligen består av mycket små företag, kan det vara mycket svårt att initiera exportverksamhet. Av denna anledning bör vissa hänsyn tas till vilken struktur som förefinns. Trädgårdsnäringen har i dag ingen etablerad export, även om sådan sker sporadiskt eller i mindre omfattning. Därför kan en initial hjälp behövas för att stimulera igångsät­tandet. Det borde finnas möjligheter att i större utsträckning exportera såväl vilda som odlade bär från norra Sverige. Härvid måste också upp­märksammas att bl a EG:s importtullar för sylter, fruktmos, fruktsaft etc. uppgår till 30-42 procent när motsvarande tullar till Sverige är mellan 5-10 procent.

Prop. 1984/85:211

125

3    Exportfrämjande ätgärder

Kommerskollegium:-- Förslag framläggs om inrättande av ett särskilt

organ "Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden" (FFS) som skall ha till uppgift att i nära samarbete med berörda exportörer främja en långsiktig export. Detta organ föreslås få en delvis annan inriktning än det exportfrämjande organ med inriktning pä högförädlade livsmedel som nu finns, Swedish Food Promotion (SFP). FFS föreslås utgöra ett centralt främjande organ där även exporten av jordbruks-, trädgårds- och fiskråvaror inbegrips. I an­knytning härtill vill kollegiet erinra om de internationella regler för export­subventioner som måste beaktas i samband med stödåtgärder som här kan aktualiseras.

Exportkreditnämnden:-- Bl. a. föreslås att möjligheterna att för livs­

medel ge subventionerade exportkrediter bör övervägas. Härmed torde

närmast avses subventionering av räntan vid finansieringen av exportkre­

diter. Utan att ta ställning till de allmänna resonemangen i betänkandet om

främjande av livsmedelsexport vill EKN endast betona det vanskliga för

Sverige att med hänsyn till de hårt pressade världsmarknadspriserna på

livsmedel söka vinna konkurrensfördelar genom att tillämpa subventione­

rade exportkrediter.

EKN kan bekräfta vad som sägs i betänkandet att EKNs villkor för garantigivningen inte utesluter täckning av export av livsmedel. Sådan täckning förekommer också om än i relativ blygsam omfattning. För varu­kategorin egentliga konsumtionsvaror, såsom livsmedel, accepterar EKN dock regelmässigt inte längre kredittider än högst sex månader. Denna begränsning står i överensstämmelse med riktlinjer som rekommenderats inom den s.k. Bernunionen, en sammanslutning av garantiinstitut från bl. a. viktigare industri- och jordbruksländer. I fall då det för en exportaffär avseende livsmedel visas föreligga statsstödd utländsk konkurrens på längre kredit än sex månader är EKN emellertid beredd att om så anses lämpligt acceptera motsvarande villkor. Sådan avvikelse från normala kreditvillkor har EKN också medgivit i några fall vid spannmålsexport.

Statens pris- och kartellnämnd:           LMK föreslår att verksamheten i det

nya exportfrämjande organet - Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden (FFS) - skall omfatta även export av råvaror, till skillnad från SFPs verksamhet som endast berör högförädlade livsmedel. Enligt SPKs uppfattning kräver en sådan utvidgning en genomgång och en analys av nuvarande exportförfarande samt av regleringsföreningarnas och exportföretagens verksamhet vad gäl­ler export av jordbruksråvaror. Analysen borde också innehålla en gransk-

Prop. 1984/85:211

126

ning av hur nuvarande reglering och FFSs verksamhet kan komma att påverka varandra samt av eventuella kopplingar mellan dessa. En sådan analys saknas i LMKs betänkande.

SPK anser inte att det framgår av betänkandet vilka väsentliga fördelar en utvidgning av den exportfrämjande verksamheten till att även omfatta råvaror skulle innebära. Export av jordbruksråvaror bedöms av LMK ej bli lönsam under överskådlig framtid. Det är också LMKs uppfattning att produktionen skall anpassas så att olönsamma överskott inte uppstår. Under denna anpassningsperiod bedöms dock betydande överskott upp­stå. Detta talar för att någon långsiktig satsning på export av jordbruksrå­varor inte bör göras. En förutsättning för att exportsatsningar skall bli framgångsrika torde dock vara att de ges en långsiktig inriktning. Råvaru-exporten är i dag endast marknadsreglerande och torde så förbli eftersom den inte bedöms bli lönsam. Eftersom råvaruexport inte är lönsam, samti­digt som export av förädlade råvaror kan vara lönsam om den baseras på råvaror inköpta till världsmarknadspris, förefaller det enligt SPKs uppfatt­ning logiskt att satsa de exportfrämjande åtgärder som eventuellt kan vara motiverade på förädlade livsmedel. Enligt såväl LMK som den grupp som gjorde en översyn av möjligheterna till ökad export av livsmedel 1981 finns det många fördelar med att exportera förädlade livsmedel framför att exportera råvaror.

SPK anser mot bakgrund av vad som ovan anförts att eventuella export­främjande åtgärder bör koncentreras till förädlade livsmedel. Att mer permanent främja en export som inte är eller bedöms bli lönsam förefaller enligt SPK inte rimligt. Däremot är det naturligtvis angeläget att få avsätt­ning för uppkommande överskott och att minimera kostnaden för avsätt­ningen, dvs. få ett så högt pris som möjligt. Mot bakgrund av att jordbruks­politiken skall utformas på sådant sätt att mer än tillfälliga överskott inte skall uppkomma anser SPK att det inte bör göras några långsiktiga sats­ningar på att avsätta överskott.

Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation:   Det innebär bl. a.

att KD tillstyrker förslaget om inrättande av organet "Food from Swe­den", dess sammansättning och finansiering, samt inriktningen av dess verksamhet.

Statens industriverk: SIND har inte något att invända mot betänkan­

dets förslag att man förändrar det exportfrämjande organet som idag finns

inom Exportrådet till ett centralt främjande organ för svensk export av alla

typer av livsmedel, även obearbetade råvaror, och att organet ges de

resurser som föreslås.

Eftersom det nya organet ges utökade uppgifter som bl. a. hänför sig till råvaror och lågförädlade produkter finner SIND det naturligt att också en

Prop. 1984/85:211

127

ökad andel av kostnaderna för den exportfrämjande verksamheten vad gäller livsmedel finansieras av producenter t. ex. genom slaktdjursavgif­terna.

Statskontoret: Statskontoret kan inte bedöma om de av arbetsgruppen framlagda förslagen är ägnade att åstadkomma en för näringen lönsam utveckling av exporten utan anser att det får ankomma på Sveriges export­råd att som hittills i samråd med näringen, livsmedelsindustrin och andra intressenter avväga de statliga insatserna rörande livsmedelsexport.

Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vidare måste vi i ökad ut­sträckning i våra internationella engagemang använda oss av en kombina­tion av vår utlandsbaserade officiella representation och direkt kommer­siellt inriktade intressen. Affärsmännen måste i ökad utsträckning in i bilden - med fördel i vissa inledande moment assisterade av företrädare för ambassader, handelskontor och andra officiella instanser. Detta sam­spel fungerar i dagsläget inte i alla avseenden.

Kooperativa förbundet: KF tillstyrker därför utredningens förslag om att tillsätta ett paraplyorgan benämnt Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden (FFS) knutet till Exportrådet. KF anser det också klokt att detta organ inte bara skall ägna sig åt högförädlade livsmedel utan även vara ett organ för svensk export av jordbruksvaror, men som dock huvudsakligen ägnar sig åt livsmedlen. Huvuduppgiften blir att tillhandahålla olika slag av service till exportföre­tagen som t. ex. konsulttjänster, marknadsfakta angående olika marknader m. m.

KF tillstyrker också att FFS i viss utsträckning skall kunna ge ekono­miskt stöd till olika marknadsföringsaktiviteter som marknadsundersök­ningar, mässor, produktionskampanjer. Dock får detta inte innebära någon subventionering av produkterna.

KF tillstyrker också exportgruppens förslag att de kollektiva medlen under femårsperioden får uppgå till ca 10 miljoner kr pr år men för budget­året 1985-86 endast 8 miljoner kr.

Landsorganisationen i Sverige: LO tillstyrker förslaget med följande tillägg: - Verksamheten vid Food from Sweden (FFS) bör löpande utvärderas.

Huvudansvaret vid en exportsatsning måste ligga på de exporterande företagen. Det är också de exporterande företagen som måste stå för huvuddelen av det risktagande som är förknippat med exportverksamhe­ten. Då det gäller verksamheten vid FFS bör former ordnas för en löpande utvärdering av verksamheten. Företagen kan då stimuleras till att ytterliga­re stödja verksamheten med kollektiva medel eller utnyttjande av FFS:s tjänster.

Prop. 1984/85:211

128

Lantbrukarnas riksförbund:-- Exportgruppen föreslår att den svens­

ka utlandsrepresentationen och handelssekreterarkontoren ytterligare

uppmärksammar möjligheterna till livsmedelsexport. Under exportgrup­

pens arbete har framkommit att den svenska livsmedelsindustrin skulle

värdesätta specialistkompetens på området vid åtminstone några handels-

sekreterarkontor. Detta förutsätter resursförstärkningar till berörda kontor

eller omprioriteringar mellan olika varuområden. LRF ser en sådan om-

prioritering som fullt rimlig mot bakgrunden av de begränsade resurser

som hittills tilldelats exportfrämjande åtgärder för livsmedel i förhållande

till andra produkter.

Exportgruppen föreslår vidare, att en resursförstärkning hos lantbruks­råden i Bryssel och Washington övervägs för att dessa aktivare än hittills skall kunna arbeta med exportfrågorna. LRF tillstyrker en sådan förstärk­ning. Detta skulle möjliggöra såväl en bättre kontinuitet i arbetet som ökad uppmärksamhet på viktiga områden såsom handelspolitik och veterinära/ fytosanitära regler.

LRF är också positiv till att livsmedelsexporten får möjligheter att erhålla s. k. s/u-krediter.

Exportgruppens huvudförslag innebär att SFP ombildas till Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden (FFS) med delvis ny inriktning, organisation och finansiering. LRF tillstyrker förslaget i dess helhet.

Särskilt värdefullt är att FFS skall arbeta utan begränsningar beträffande produkternas förädlingsgrad och exportföretagens storlek. SFPs inriktning på s. k. högförädlade produkter och småföretag skapade en rad helt onödi­ga konflikter och försvårade ett angeläget exportsamarbete mellan företag och delbranscher. Den särskilda satsningen på s.k. högförädlade pro­dukter motiverades bl. a. med att dessa produkter är särskilt gynnsamma ur sysselsättningssynpunkt. Enligt LRFs uppfattning är detta inte helt korrekt. Självklart ökar sysselsättningen om t. ex. slaktdjur vidareförädlas till styckat kött eller till kåldolmar. Men jämförs styckat fläsk, som inte räknats som en högförädlad produkt, med t. ex. högförädlade choklad­varor, kan konstateras att det fordras lika många svenska arbetstimmar per exportkrona från styckat fläsk som från choklad.

FFS får från 1985/86 en budget på 8 Mkr, varav 4 Mkr tas från jordbruks­näringen eller tas från medel som i annat fall skulle disponerats för insatser på detta område. För att möjliggöra att FFS kommer igång snabbt kan LRF acceptera detta under ett första år. Förbundet utgår dock ifrån att den av exportgruppen förutsatta omprioriteringen mellan olika statliga anslag för exportfrämjande åtgärder genomförs från 1986/87. FFS skall då totalt erhålla minst 10 Mkr i kollektiva medel, varav jordbruksnäringen bidrar med 2 Mkr.

Om FFSs verksamhet visar sig vara till gagn för svensk livsmedelsex­port är enligt LRF betydligt större satsningar från samhällets sida motive­rade. Vad som nu anslås framstår som mycket blygsamt i förhållande till

Prop. 1984/85:211

129

dels motsvarande resurser i konkurrentländer, dels vad staten satsat på andra branscher. Enligt LRFs mening behöver man inte nödvändigtvis avvakta utgången av den angivna femåriga försöksperioden för att utöka verksamheten. Förbundet är därvid positivt till att bidraget från jordbruks­näringen då höjs.

Svenska livsmedelsarbetareförbundet:           Därför består exportproble­

men i två kvalitativt olika frågor som måste lösas på skilda sätt. Vi har dels

ett överskott som på kort sikt måste dumpas med minsta möjliga förlust,

("överskottsproblemen"). Vi har dessutom en långsiktig viktig exportpo­

tential i högförädlade livsmedel och livsmedel med speciella karakteris­

tiska ("exportproblem").

Dessa två frågor måste angripas på helt olika sätt, "överskottsproble­met" måste lösas inom regleringspolitikens ram. 1 detta avseende ansluter sig Svenska Livsmedelsarbetareförbundet till de av kommittén framförda förslagen rörande inrättande av "Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden" (FFS). Livs vill emellertid framhålla att den föreslagna resursinsatsen ter sig märkligt liten.

"Exportproblemet" däremot kräver nytänkande. De svenska tillver­karna av högförädlade livsmedel är till stor del beroende av export för att kunna utvecklas. Även om exportkvantiteterna är marginella är det ofta dessa som möjliggör en fortsatt utveckling. Närvaron på andra marknader stimulerar också till förnyelse av produkter, teknik, marknadsföring och organisation.

En väg att lösa problemet med att få fart på exporten måste sökas, som samtidigt tryggar företagens utvecklingsmöjligheter i svenska händer. En möjlighet är att ett gemensamt exportbolag bildas. Detta skulle vara ge­mensamt för flera svenska företag som tillverkar högförädlade livsmedel. Dessa företag borde då ingå som delägare tillsammans med staten. Ett sådant företag skulle kunna få en så stor volym att det skulle kunna vara representerat på de flesta marknader som är intressanta ur svensk syn­punkt.

Sveriges exportråd:-- Med stöd av våra erfarenheter av exportfräm­

jande verksamhet för speciella produktområden, främst då livsmedel och

av kundernas syn på denna verksamhet instämmer vi i bedömningen att ett

delvis ombildat organ för främjande av livsmedelsexport bör komma till

stånd.

Vad gäller expertgruppens syn på handelspolitiska åtgärder och på ex­portfrämjandet i övrigt har vi i stort sett anledning instämma. Dock vill vi, med hänvisning till Bernunionens rekommendationer, bestämt avstyrka att s. k. subventionerade exportkrediter ges för livsmedel (sid. 91).

Beträffande avsnittet 8.2.3 "Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden" har vi följande syn­punkter.

Prop. 1984/85:211

130

I fråga om verksamhetsområdet för det nya organet bör det varusorti­ment som omfattas specificeras närmare. Vidare bör arbetsfördelningen mellan å ena sidan jordbrukets regleringsföreningar och å andra sidan "Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden" klargöras. Därutöver torde FFS även behöva göra en prioritering av sina insatser med hänsyn till företagens egna ambitioner och förutsättningar för export. Kompetensuppbyggandet och genomföran­det av gemensamma aktiviteter begränsas till vissa prioriterade mark­nader.

Vi instämmer i expertgruppens bedömningar vad gäller FFS:s uppgift och inriktning vad gäller ekonomiskt stöd till marknadsföringsaktiviteter (sid. 92).

Vad gäller finansieringen menar vi att det föreslagna beloppet vid en internationell jämförelse måste betecknas som blygsamt. Samtidigt konsta­terar vi att det innebär en väsentlig ökning i förhållande till vad som gäller detta budgetår. Vi finner det positivt att betänkandet (sid. 94) pekar på möjligheten av ökade kollektiva medel om verksamheten blir framgångs­rik. Vi finner också expertgruppens uppfattning riktig när den menar att FFS:s inkomster i växande grad bör utgöras av ersättning för utförda tjänster.

Sveriges Tiskares riksförbund: Organet för livsmedelsexport, Food from Sweden, bör stimuleras att centralt främja exporten av hel och beredd fisk, sill och skaldjur. Beträffande tillskjutande av medel till denna verksamhet bör dock beslutet anstå, tills det visat sig att fisk och fiskkonserver verkli­gen kommer att få sin plats i denna verksamhet. Om staten menar allvar med att livsmedelsexporten bör öka, måste, enligt vår mening, resurser sättas in från budgetmedel för att främja denna verksamhet. Sammanfatt­ningsvis önskar SFR ett mer offensivt uppträdande från statsmakternas sida, såväl när det gäller att skydda den svenska marknaden som att öka exportmarknaden för fisk, sill och skaldjur samt konserver framställda av dessa råvaror.

Sveriges livsmedelsindustriförbund: Det nya organet "Food[REDACTED_EFTERNAMN]

Sweden" (FFS) blir enligt utredningen ett centralt främjandeorgan för svensk export av livsmedel, vilket innebär att såväl högförädlade livsme­del som jordbruks-, trädgårds- och fiskråvaror inbegrips i verksamheten. Detta innebär i sin tur att FFS får utvidga sin verksamhet till andra länder och till annan form av marknadsföring jämfört med det tidigare organet Swedish Food Promotion. SLIM anser, att FFS skall vara knutet till Exportrådet, där exportkunnande redan finns och som kan komma expor­ten av livsmedel till godo. Huvudansvaret vid en exportsatsning måste ligga på de exporterande företagen. SLIM anser vidare, att exportfrämjan­det är en verksamhet som är långsiktig till sin natur. Staten bör därför

Prop. 1984/85:211

131

svara för basresurserna för FFSs verksamhet och för marknadsföringen av själva paraplybegreppet "Food[REDACTED_EFTERNAMN] Sweden". Företag som använder sig av FFS för specifika tjänster skall betala den nya organisationen för dessa. SLIM finner det också, liksom kommittén, angeläget att den svenska utlandsrepresentationen och de svenska handelskontoren i utlandet åläggs att ytterligare uppmärksamma möjligheterna till livsmedelsexport. Kom­mittén anser att man bör överväga att förstärka representationen i EG och USA. SLIM instämmer häri, men vill också betona den japanska och sydostasiatiska marknaden som på senare år blivit en av de mest betydel­sefulla för svensk livsmedelsindustri. Speciellt fläskexporten har varit framgångsrik. Det är inte uteslutet, att det finns många andra produkter som skulle kunna vara konkurrenskraftiga på nämnda marknad. Denna är emellertid mer svårbearbetad än de mera närliggande EG- och USA-marknadena samtidigt som den ur framtidssynpunkt är ytterst intressant. En förstärkning av representationen i Japan med ett lantbruksråd för bevakning av den japanska och sydostasiatiska marknaden bör därför prioriteras enligt SLIM. Många länder, bl. a. Danmark, har en stor repre­sentation i Japan med marknadsspecialister inom livsmedelsområdet.

Sveriges industriförbund: Industriförbundet noterar med tillfredsställelse kommitténs uttalande att det finns skäl att - vid sidan av handelspolitiska åtgärder - nu göra en kraftfull satsning på export av livsmedel med långsiktig inriktning. Vi kan stödja kommitténs förslag att ett centralt främjandeorgan för svensk export av livsmedel - benämnt "Food from Sweden" - inrättas. Vi delar också uppfattningen att det nya organet bör främja all export av livsmedel - således inte bara högförädlade produkter

-  samt att dess verksamhet inte bör begränsas till enbart små eller medel­

stora företag. Vi har heller ingen erinran mot den föreslagna inriktningen

av FFS' verksamhet, formerna för dess finansiering samt styrgruppens

sammansättning. Vi vill dock starkt understryka vikten av att organet ges

tillräckliga finansiella resurser. Den föreslagna anslagsramen på 10 milj.

kr. torde vara rimligt avvägt i initialskedet. Vid den utvärdering av FFS'

verksamhet som föreslås skola ske efter fem år bör även finansieringsra­

men omprövas mot bakgrund av vunna erfarenheter.

Förbundet finner det också, liksom kommittén, angeläget att den svens­ka utlandsrepresentationen och de svenska handelskontoren i utlandet åläggs att ytterligare uppmärksamma möjligheterna till livsmedelsexport. Vi instämmer i kommitténs förslag att det bör övervägas att förstärka representationen i EG och Förenta Staterna. Förbundet vill emellertid i detta sammanhang peka på den betydelsefulla roll som den japanska mark­naden under senare år kommit att få för svensk export av livsmedel, särskilt fläsk. Japan - liksom de s. k. NIC-länderna i Ost- och Sydostasien

 är otvivelaktigt av stort intresse som potentiella framtidsmarknader för

Prop. 1984/85:211

132

svensk livsmedelsexport. Vi anser därför att en förstärkning av representa­tionen i Japan med ett lantbruksråd, vars bevakningsområde också skulle kunna omfatta de ovan angivna NIC-länderna, bör också ges hög prioritet.

Trädgårdsnäringens riksförbund: TRE vill tillstyrka att det nya 'Food from Sweden' får ett vidare arbetsområde och att även trädgårdsråvaror ingår i organets ansvarsområde.

Beträffande finansieringen av FFS, vill vi betona vikten av att igångsätt­ningen sker så fort som möjligt. I den mån företag kommit igång med export, bör denna fråga kunna lösas. Under igångsättningen bör allmänna medel kunna ställas till förfogande. I den mån företag eller näringen skall svara för ett långsiktigt abonnemang, bör detta blir föremål för överiägg­ning i särskild ordning. Det är också viktigt att utrikesrepresentanter och myndigheter uppmärksamt följer utvecklingen i andra länder och ger im­pulser till näringen eller enskilda företag i den mån exportmöjligheter finns eller dyker upp.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1985