L_2023130SV.01000101.xml 16.5.2023 SV Europeiska unionens officiella tidning L 130/1 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2023/955 av den 10 maj 2023 om inrättande av en social klimatfond och om ändring av förordning (EU) 2021/1060 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 91.1 d, 192.1, 194.2 och 322.1 a, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , med beaktande av Regionkommitténs yttrande ( 2 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 3 ) , och av följande skäl: (1) Parisavtalet ( 4 ) , som antogs den 12 december 2015 inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) ( Parisavtalet ), trädde i kraft den 4 november 2016. Parisavtalets parter har enats om att hålla ökningen i den globala medeltemperaturen långt under 2 °C över förindustriell nivå samt göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 °C över förindustriell nivå. Detta åtagande har förstärkts genom antagandet inom ramen för UNFCCC av klimatpakten från Glasgow den 13 november 2021, där partskonferensen för UNFCCC, som fungerade som partsmöte för Parisavtalet, erkänner att klimatförändringarnas effekter kommer att vara mycket lägre vid en temperaturökning på 1,5 °C jämfört med 2 °C och beslutar att göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 °C. (2) I meddelandet från kommissionen av den 11 december 2019 med titeln Den europeiska gröna given (den europeiska gröna given) läggs en ny tillväxtstrategi fram som är inriktad på att omvandla unionen till ett hållbart, rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi, där det senast 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Den europeiska gröna given syftar också till att återställa, skydda, bevara och förbättra unionens naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och effekter. Slutligen anser man att denna omställning bör vara rättvis och inkluderande, och att ingen ska lämnas utanför. (3) Genom antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 ( 5 ) har unionen i lagstiftning fastställt målet om klimatneutralitet i hela ekonomin senast 2050 och målet att därefter uppnå negativa utsläpp. I den förordningen fastställs också ett bindande inhemskt unionsmål att senast 2030 minska nettoutsläppen av växthusgaser (utsläpp efter avdrag för upptag) med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer. Alla ekonomiska sektorer förväntas bidra till att uppnå detta mål. (4) Den 10–11 december 2020 ställde sig Europeiska rådet i sina slutsatser bakom ett bindande unionsmål med en inhemsk nettominskning av växthusgasutsläppen, samtidigt som vikten av rättvise- och solidaritetsaspekter och att ingen lämnas utanför betonades. Dessa slutsatser bekräftades i slutsatserna från Europeiska rådets möte av den 24–25 maj 2021, när Europeiska rådet uppmanade kommissionen att snabbt lägga fram sitt lagstiftningspaket tillsammans med en ingående granskning av de miljömässiga, ekonomiska och sociala effekterna på medlemsstatsnivå. (5) I handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som godkändes i slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 juni 2021, framhålls behovet av att stärka de sociala rättigheterna och den europeiska sociala dimensionen i all unionspolitik. I princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter anges följande: ”Var och en har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten, sanitära anläggningar, energi, transporter, finansiella tjänster och digitala kommunikationer. Stöd för tillgång till sådana tjänster ska finnas för dem som behöver det.” (6) I Portoförklaringen av den 8 maj 2021 bekräftades Europeiska rådets åtagande att arbeta för ett socialt Europa som stärker en rättvis omställning och dess beslutsamhet att fortsätta att fördjupa genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter på unionsnivå och nationell nivå, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. (7) För att genomföra åtagandet om klimatneutralitet har unionens klimat- och energilagstiftning setts över och ändrats för att påskynda minskningarna av växthusgasutsläppen. (8) Dessa ändringar har olika ekonomiska och sociala konsekvenser för ekonomins olika sektorer, medborgarna och medlemsstaterna. I synnerhet bör inbegripandet av växthusgasutsläpp från byggnads- och vägtransportsektorerna samt ytterligare sektorer som motsvarar industriverksamhet som inte omfattas av bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG inom tillämpningsområdet för det direktivet ( 6 ) ge ytterligare ekonomiska incitament att investera i minskad förbrukning av fossila bränslen och därigenom påskynda minskningen av växthusgasutsläppen. I kombination med andra åtgärder bör detta på medellång till lång sikt bidra till att minska energifattigdom och transportfattigdom, minska kostnaderna för byggnader och vägtransporter och, i förekommande fall, skapa nya möjligheter till arbetstillfällen av hög kvalitet och hållbara investeringar, helt i linje med målen i den europeiska gröna given. (9) Det krävs dock resurser för att finansiera dessa investeringar. Innan sådana investeringar har ägt rum kommer dessutom hushållens och transportanvändarnas kostnader för uppvärmning, kylning, matlagning och vägtransporter sannolikt att öka i och med att bränsleleverantörer som omfattas av skyldigheterna enligt utsläppshandelssystemet för byggnader och vägtransporter överför koldioxidkostnaderna till konsumenterna. (10) Klimatomställningen kommer att få ekonomiska och sociala konsekvenser som är svåra att bedöma i förväg. För att uppnå den höjda klimatambitionen kommer betydande offentliga och privata resurser att krävas. Investeringar i energieffektivitetsåtgärder samt i värmesystem som baseras på förnybar energi, såsom uppvärmning med elektriska värmepumpar, fjärrvärme och fjärrkyla och deltagande i gemenskaper för förnybar energi, är en effektiv metod för att minska importberoende och utsläpp och öka unionens motståndskraft. Särskild finansiering för att stödja utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare är nödvändig. (11) Höjningen av priset på fossila bränslen kan i oproportionellt hög grad påverka utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare som lägger en större del av sina inkomster på energi och transport, som i vissa regioner inte har tillgång till alternativa, överkomliga mobilitets- och transportlösningar och som kan sakna ekonomisk kapacitet att investera i minskad förbrukning av fossila bränslen. Geografiska särdrag, såsom öar, yttersta randområden och territorier, landsbygdsområden eller avlägsna områden, mindre tillgängliga perifera områden, bergsområden eller områden som släpar efter, kan få särskilda konsekvenser i samband med transportfattigdom för utsattheten hos hushåll, mikroföretag och transportanvändare. Därför bör dessa geografiska särdrag beaktas vid utarbetandet av åtgärder och investeringar till stöd för utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare, när så är tillämpligt och relevant. (12) En del av intäkterna från inkluderingen av byggnader, vägtransporter och ytterligare sektorer i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG bör användas för att hantera de sociala konsekvenserna av detta, för att omställningen ska bli rättvis och inkluderande och att ingen ska lämnas utanför. Det totala beloppet för den sociala klimatfond som inrättas genom denna förordning ( fonden ) bör återspegla ambitionsnivån för utfasningen av fossila bränslen när växthusgasutsläpp från byggnader, vägtransporter och ytterligare sektorer inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG. (13) Att använda en del av intäkterna för att ta itu med de sociala konsekvenserna av inkluderingen av byggnader, vägtransporter och ytterligare sektorer i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG är ännu mer relevant med tanke på de befintliga nivåerna av energifattigdom. Energifattigdom är en situation där hushållen inte kan få tillgång till grundläggande energitjänster som behövs för en skälig levnadsstandard och hälsa, såsom tillräcklig värme genom uppvärmning, kylning, när temperaturerna stiger, belysning och energi till elapparater. Enligt en unionsomfattande undersökning från 2021 uppgav omkring 34 miljoner européer, nästan 6,9 % av unionens befolkning, att de inte hade råd att värma upp sina hem tillräckligt. Energifattigdom är därför en stor utmaning för unionen. Subventionerade rabatter eller tillfälligt direkt inkomststöd kan ge omedelbar hjälp till hushåll som står inför energifattigdom på kort sikt, men endast riktade strukturåtgärder, särskilt byggnadsrenoveringar, inbegripet genom tillgång till energi från förnybara källor och aktivt främjande av förnybara energikällor genom informations- och upplysningsåtgärder riktade till hushållen, samt byggnadsrenoveringar som bidrar till de mål som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU ( 7 ) , kan ge varaktiga lösningar och effektivt bidra till att bekämpa energifattigdom. Det bör vara möjligt att uppdatera definitionen av energifattigdom i denna förordning för att återspegla resultatet av förhandlingarna om ett Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitet (omarbetning). (14) En helhetssyn på byggnadsrenoveringar som på ett mera effektivt sätt beaktar människor som riskerar utestängning, dvs. de som drabbas hårdast av energifattigdom i unionen, skulle kunna leda till minskad efterfrågan på energi. Stöd inom ramen för fonden till byggnadssektorn bör därför syfta till förbättrad energieffektivitet, som leder till minskad energiförbrukning för enskilda hushåll vilket skulle komma till uttryck i besparingar och därmed utgöra ett sätt att bekämpa energifattigdom. En översyn av direktiv 2010/31/EU skulle lägga grunden för att uppnå dessa mål och bör därför beaktas vid genomförandet av denna förordning. (15) Eftersom transportfattigdom ännu inte har definierats på unionsnivå bör en sådan definition införas för denna förordning. Transportfattigdom skulle kunna bli en ännu mer angelägen fråga, vilket erkänns i rådets rekommendation av den 16 juni 2022 om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet ( 8 ) , och leda till minskad tillgång till viktiga socioekonomiska verksamheter och tjänster såsom sysselsättning, utbildning eller hälso- och sjukvård, särskilt för utsatta personer och hushåll. Transportfattigdom orsakas vanligtvis av en, eller en kombination av flera, faktorer såsom låg inkomst, höga bränsleutgifter och brist på överkomlig eller tillgänglig privat transport eller kollektivtrafik. Transportfattigdom kan särskilt drabba individer och hushåll i landsbygdsområden, öområden, randområden, bergsområden, avlägsna och mindre tillgängliga områden eller mindre utvecklade regioner eller territorier, inbegripet mindre utvecklade peri-urbana zoner och de yttersta randområdena. (16) Fonden bör inrättas för att tillhandahålla medel till medlemsstaterna för att stödja deras politik för att hantera de sociala konsekvenserna av införandet av utsläppshandelssystemet för byggnader och vägtransporter för utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare. Detta bör särskilt uppnås genom tillfälligt direkt inkomststöd och åtgärder och investeringar för att minska beroendet av fossila bränslen genom ökad energieffektivitet i byggnader, utfasning av fossila bränslen från uppvärmning och kylning av byggnader, oavsett vem som äger dessa byggnader, inklusive integrering av energi från förnybara energikällor och förbättrad tillgång till utsläppsfri och utsläppssnål mobilitet och transport till förmån för utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare. Uppmärksamhet måste ägnas åt olika former av hyresbostäder, även på den privata hyresmarknaden. Ekonomiskt stöd eller skatteincitament, såsom hyresavdragsrätt för renoveringskostnader, skulle kunna ingå bland åtgärderna för att ta hänsyn till hyresgäster och personer som bor i subventionerat boende. (17) Varje medlemsstat bör lämna in en social klimatplan ( planen ) till kommissionen. Planerna bör lämnas in senast den 30 juni 2025 så att de kan behandlas noggrant och i god tid. Planerna bör ha en investeringskomponent som främjar en långsiktig lösning för att minska beroendet av fossila bränslen och skulle kunna omfatta andra åtgärder, däribland tillfälligt direkt inkomststöd för att mildra negativa effekter på inkomsterna på kortare sikt. Planerna bör ha två mål. För det första bör de ge utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare de resurser som krävs för att finansiera och göra investeringar i energieffektivitet, utfasning av fossila bränslen från uppvärmning och kylning, samt utsläppsfria och utsläppssnåla fordon och mobilitet, även genom kuponger, subventioner eller räntefria lån. För det andra bör de mildra effekterna av de ökade kostnaderna för fossila bränslen för de mest utsatta grupperna och därigenom förebygga energifattigdom och transportfattigdom under övergångsperioden fram till dess att sådana investeringar har gjorts. Planerna skulle kunna bidra till en bättre tillgång till överkomliga och energieffektiva bostäder, inbegripet subventionerade sådana. Vid genomförandet av åtgärder till stöd för utsatta transportanvändare bör det vara möjligt för medlemsstaterna att prioritera stöd till utsläppsfria fordon i sina planer, förutsatt att det är en överkomlig och genomförbar lösning. (18) Medlemsstaterna är, i samråd med lokala och regionala myndigheter, näringslivsorganisationer, arbetsmarknadens parter och relevanta organisationer från det civila samhället, bäst lämpade att utforma, genomföra och, i förekommande fall, ändra planer som är anpassade till och inriktade på deras lokala, regionala och nationella förhållanden, deras befintliga politik på de berörda områdena och planerad användning av andra relevanta unionsmedel. Ett offentligt samråd med berörda parter bör äga rum varje gång kommissionen måste bedöma en plan. På så sätt kan de starkt skiftande omständigheterna, den särskilda kunskapen hos lokala och regionala myndigheter, näringslivsorganisationer, arbetsmarknadens parter, relevanta organisationer från det civila samhället, forsknings- och innovationsinstitutioner, berörda parter inom industrin samt företrädare för social dialog, liksom nationella förhållanden, bäst avspeglas och bidra till att det övergripande stödet till utsatta grupper blir ändamålsenligt och effektivt. (19) Planerna bör utformas i nära samarbete med kommissionen och utarbetas i enlighet med den mall som tillhandahålls. För att undvika alltför stora administrativa bördor bör det vara möjligt för medlemsstaterna att göra mindre justeringar av, eller korrigera skrivfel i, planerna genom en enkel anmälan av dessa ändringar till kommissionen. Mindre justeringar bör utgöra en ökning eller minskning med mindre än 5 % av ett mål som förutses i planen. (20) Att säkerställa att åtgärderna och investeringarna är särskilt inriktade på hushåll i energifattigdom eller utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare är avgörande för en rättvis omställning till klimatneutralitet. Stödåtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser bör hjälpa medlemsstaterna att hantera de sociala konsekvenserna av utsläppshandeln inom byggnads- och vägtransportsektorerna. (21) I väntan på att dessa investeringar ska leda till minskade kostnader och utsläpp skulle välriktat direkt inkomststöd för utsatta hushåll och utsatta transportanvändare bidra till en minskning av energi- och mobilitetskostnaderna och stödja en rättvis omställning. Direkt inkomststöd bör ses som en tillfällig åtgärd som åtföljer utfasningen av fossila bränslen i byggnads- och transportsektorerna. Det skulle inte vara permanent eftersom det inte tar itu med de bakomliggande orsakerna till energifattigdom och transportfattigdom. Sådant stöd bör endast användas för att hantera direkt påverkan av att växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG och bör inte användas för att hantera el- eller uppvärmningskostnader i samband med att kraft- och värmeproduktion inkluderas i det direktivets tillämpningsområde. Berättigandet till sådant direkt inkomststöd bör vara tidsbegränsat. Mottagare av direkt inkomststöd bör i egenskap av medlemmar i en allmän grupp av mottagare vara målgrupp för åtgärder och investeringar som syftar till att effektivt lyfta dessa mottagare ur energifattigdom och transportfattigdom. Planerna bör därför inkludera direkt inkomststöd, förutsatt att de även innehåller åtgärder eller investeringar med varaktiga effekter som är inriktade på utsatta hushåll och utsatta transportanvändare som får direkt inkomststöd. (22) Medlemsstaterna bör öka medvetenheten bland utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare genom att erbjuda riktad, tillgänglig och överkomlig information, utbildning och rådgivning om kostnadseffektiva åtgärder och investeringar och tillgängligt stöd, inbegripet genom energibesiktningar av byggnader samt skräddarsydd energirådgivning eller skräddarsydda tjänster för mobilitetshantering. (23) För att beakta betydelsen av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med Parisavtalets åtaganden och åtagandet om Förenta nationernas mål för hållbar utveckling är åtgärderna och investeringarna inom ramen för denna förordning avsedda att ligga i linje med målet att minst 30 % av unionsbudgetens totala belopp enligt den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ( 9 ) ( budgetramen 2021–2027 ), och av det totala beloppet av Europeiska unionens återhämtningsinstrument, som inrättas genom rådets förordning (EU) 2020/2094 ( 10 ) , och minst 37 % av det totala beloppet av faciliteten för återhämtning och resiliens, som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 ( 11 ) bör anslås för integrering av klimatmålen. Åtgärderna och investeringarna enligt denna förordning är även avsedda att ligga i linje med ambitionen att anslå 7,5 % av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen 2021–2027 till mål för den biologiska mångfalden 2024 och 10 % av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen 2021–2027 till mål för den biologiska mångfalden år 2026 och 2027, samtidigt som hänsyn tas till de befintliga överlappningarna mellan klimatmålen och målen för den biologiska mångfalden. För det ändamålet bör den metod som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 ( 12 ) användas för att spåra fondens utgifter. Fonden bör stödja åtgärder och investeringar som till fullo respekterar unionens standarder och prioriteringar för klimat och miljö och principen om att inte orsaka betydande skada i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 ( 13 ) . Endast sådana åtgärder och investeringar bör ingå i planerna. Åtgärder för direkt inkomststöd bör som regel anses ha en obetydlig förutsebar påverkan på miljömålen och därför anses vara förenliga med principen om att inte orsaka betydande skada. Kommissionen bör utfärda teknisk vägledning till medlemsstaterna i god tid före utarbetandet av planerna. I vägledningen bör det förklaras hur åtgärderna och investeringarna ska göras förenliga med principen om att inte orsaka betydande skada . (24) Kvinnor drabbas oproportionellt hårt av energifattigdom och transportfattigdom, särskilt ensamstående mödrar, som utgör 85 % av ensamförälderfamiljerna, samt ensamstående kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning och äldre kvinnor som lever ensamma. Dessutom har kvinnor andra och mer komplexa mobilitetsmönster. Ensamförälderfamiljer med underhållsberättigade barn löper särskilt stor risk att drabbas av barnfattigdom. Jämställdhet och lika möjligheter för alla och integrering av dessa mål samt rätten till tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning bör upprätthållas och främjas under hela utarbetandet och genomförandet av planer för att säkerställa att ingen hamnar utanför. (25) Aktiva kunder, medborgarenergigemenskaper och peer-to-peer-handel med förnybar energi kan hjälpa medlemsstaterna att uppnå målen i denna förordning genom en nedifrån-och-upp-strategi som initieras av medborgarna. De stärker och engagerar konsumenterna och gör det möjligt för vissa grupper av hushållskunder att delta i åtgärder och investeringar för energieffektivitet, stöder hushållens användning av förnybar energi och bidrar samtidigt till att bekämpa energifattigdom. Medlemsstaterna bör därför främja den roll som medborgarenergigemenskaper och gemenskaper för förnybar energi spelar, och anse dem som berättigade stöd från fonden. (26) Medlemsstaterna bör i planerna inkludera de åtgärder och investeringar som ska finansieras, de beräknade kostnaderna för dessa åtgärder och investeringar samt det nationella bidraget. När medlemsstaterna lämnar in sina planer bör de redovisa de beräknade totala kostnaderna exklusive mervärdesskatt (moms) för att möjliggöra jämförbarhet mellan planerna. Planerna bör också innehålla viktiga delmål och mål så att det faktiska genomförandet av åtgärderna och investeringarna kan bedömas. (27) Fonden och planerna ska vara förenliga med och bygga på de planerade reformerna och de åtaganden som medlemsstaterna gjort inom ramen för uppdateringen av sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 ( 14 ) , inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitet (omarbetning), inom ramen för handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inom ramen för sammanhållningspolitiska program i enlighet med förordning (EU) 2021/1060, inom ramen för territoriella planer för en rättvis omställning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1056 ( 15 ) , inom ramen för planer för återhämtning och resiliens i enlighet med förordning (EU) 2021/241, inom ramen för moderniseringsfonden, som fastställs i artikel 10d i direktiv 2003/87/EG, och inom ramen för medlemsstaternas långsiktiga byggnadsrenoveringsstrategier i enlighet med direktiv 2010/31/EU. För att säkerställa en effektiv förvaltning bör informationen i planerna, i tillämpliga fall, vara förenlig med dessa lagstiftningsakter och planer. (28) För en effektivare planering bör medlemsstaterna i sina planer ange konsekvenserna av att skjuta upp det utsläppshandelssystem som inrättats i enlighet med kapitel IVa i direktiv 2003/87/EG, i enlighet med artikel 30k i det direktivet. I detta syfte bör all relevant information som ska ingå i planen åtskiljas noggrant genom att den delas upp i två scenarier, nämligen genom att beskriva och kvantifiera de nödvändiga anpassningarna av åtgärderna, investeringarna, delmålen, målen, storleken på det nationella bidraget och andra relevanta delar av planen. (29) Unionen bör stödja medlemsstaterna med finansiella medel för genomförandet av deras planer genom fonden. Betalningar från fonden bör villkoras av att de delmål och mål som ingår i planerna uppnås. Detta skulle göra det möjligt att ta hänsyn till nationella omständigheter och prioriteringar och samtidigt förenkla finansieringen och underlätta integreringen av finansieringen inom ramen för fonden med andra nationella utgiftsprogram, och samtidigt garantera unionsutgifternas effekt och integritet. (30) Fonden bör undantagsvis och tillfälligt finansieras genom intäkterna från auktioneringen av 50 miljoner utsläppsrätter enligt artikel 10a.8b i direktiv 2003/87/EG, 150 miljoner utsläppsrätter enligt artikel 30d.3 i det direktivet och en volym ytterligare utsläppsrätter enligt artikel 30d.4 i det direktivet, vilket bör utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål. I princip bör ett högsta belopp på 65 000 000 000 EUR göras tillgängligt för genomförandet av fonden för perioden 2026–2032. Kommissionen ska säkerställa auktionering av utsläppsrätter som omfattas av kapitel IVa i det direktivet. Om det utsläppshandelssystem som inrättats i enlighet med det kapitlet skjuts upp till 2028 enligt artikel 30k i det direktivet bör det högsta belopp som är tillgängligt för genomförandet av fonden vara 54 600 000 000 EUR. Det beloppet och de årliga beloppen återspeglar ett större finansieringsbehov vid fondens start. Det högsta anslaget bör beräknas för varje medlemsstat i enlighet med en fördelningsmetod som särskilt ger ytterligare stöd till de medlemsstater som påverkas mer av att växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG. Med tanke på att de externa inkomsterna avsatta för särskilda ändamål ska göras tillgängliga efter auktionering av utsläppsrätter enligt artiklarna 10a.8b, 30d.3 och 30d.4 i direktiv 2003/87/EG är det nödvändigt att föreskriva ett undantag från artikel 22.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 16 ) för att unionen varje år ska kunna göra åtaganden för de belopp som krävs för betalningar till medlemsstaterna i enlighet med den här förordningen för att täcka anslag som motsvarar inkomster avsatta för särskilda ändamål. (31) Medlemsstaterna bör bidra med minst 25 % av de beräknade totala kostnaderna för sina planer. (32) Budgetåtagandena bör när det är lämpligt kunna delas upp i årliga delåtaganden. De avtal med medlemsstater som utgör enskilda rättsliga åtaganden bör bland annat ta hänsyn till den händelse som avses i artikel 30k i direktiv 2003/87/EG och som kunde orsaka en försening på ett år av inledandet av utsläppshandeln för byggnader, vägtransporter och ytterligare sektorer. Dessa avtal bör också ta hänsyn till eventuella finansiella risker för unionen, som kan kräva en ändring av de enskilda rättsliga åtagandena, på grund av särdragen hos den tillfälliga och exceptionella finansieringen av fonden genom externa inkomster avsatta för särskilda ändamål från utsläppsrätter i utsläppshandelssystemet. (33) För att säkerställa ytterligare medel för fonden bör medlemsstaterna kunna begära en överföring av medel till fonden från de sammanhållningspolitiska programmen inom ramen för delad förvaltning, som inrättats genom förordning (EU) 2021/1060, på de villkor som anges i den förordningen. För att ge medlemsstaterna tillräcklig flexibilitet vid genomförandet av sina anslag inom ramen för fonden bör det vara möjligt att överföra medel från deras årliga anslag till fonder inom ramen för delad förvaltning enligt förordning (EU) 2021/1060, upp till ett tak på 15 %. För att minska den administrativa börda som följer av successiva överföringar av medel från deras årliga ekonomiska anslag från fonden till fonder inom ramen för delad förvaltning som omfattas av förordning (EU) 2021/1060 bör motsvarande ändring av ett eller flera program i princip krävas endast en gång, på vissa villkor för att säkerställa en effektiv finansiell kontroll. Det bör vara möjligt att göra ytterligare överföringar under de följande åren genom att anmäla redovisningarna i tabellform till kommissionen, förutsatt att ändringarna uteslutande avser en ökning av de finansiella resurserna, utan några ytterligare ändringar av det berörda programmet. (34) Fonden bör stödja åtgärder som respekterar additionalitetsprincipen för unionsfinansiering. Fonden bör inte ersätta återkommande nationella utgifter, utom i vederbörligen motiverade fall, inbegripet betalningar av kostnader för åtgärder för tekniskt stöd som anges i planerna. (35) För att säkerställa effektiv, transparent och enhetlig tilldelning av medel och för att upprätthålla principen om sund ekonomisk förvaltning bör åtgärder enligt denna förordning vara förenliga med och komplettera pågående unionsprogram, nationella och, i förekommande fall, regionala program samtidigt som man undviker dubbelfinansiering från fonden och andra unionsprogram av samma utgifter. Framför allt bör kommissionen och medlemsstaterna, i alla skeden av förfarandet, säkerställa effektiv samordning för att säkerställa enhetlighet, samstämmighet, komplementaritet och synergi mellan olika finansieringskällor. Medlemsstaterna bör i detta syfte vara skyldiga att lägga fram relevant information om befintlig eller planerad unionsfinansiering när de lämnar in sina planer till kommissionen. Ekonomiskt stöd inom ramen för fonden bör ges utöver det stöd som ges inom ramen för andra unionsprogram och unionsinstrument. Åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden bör kunna ta emot finansiering från andra unionsprogram och unionsinstrument, under förutsättning att sådant stöd inte täcker samma kostnad. (36) Utbetalningarna bör göras på grundval av ett kommissionsbeslut som godkänner utbetalningen till den berörda medlemsstaten. Det är därför nödvändigt att göra undantag från artikel 116.2 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046, så att betalningsfristen kan börja löpa från och med dagen för kommissionens meddelande till den berörda medlemsstaten om det beslutet och inte från den dag då en begäran om utbetalning mottas. (37) Efter en analys av alla betalningsansökningar som mottagits i en viss omgång, och om de inkomster som avsatts för fonden i enlighet med artikel 30d.4 i direktiv 2003/87/EG inte är tillräckliga för att täcka de betalningsansökningar lämnats in av medlemsstaterna, bör kommissionen betala medlemsstaterna proportionellt för att säkerställa likabehandling av medlemsstaterna. Vid följande omgång av betalningsansökningar bör kommissionen prioritera betalning till de medlemsstater som har försenade betalningar från den föregående omgången betalningsansökningar, och först i efterhand betala de nyinlämnade betalningsansökningarna. (38) För att underlätta utarbetandet av planerna och säkerställa transparenta regler för övervakning och utvärdering bör förteckningen över gemensamma indikatorer och mallen för planerna ingå i bilagorna till denna förordning. Det bör vara möjligt för medlemsstaterna att använda relevanta gemensamma indikatorer för att fastställa delmål och mål i sina planer. Förteckningen över gemensamma indikatorer bör innehålla de gemensamma indikatorerna för rapportering om framsteg och för övervakning och utvärdering av planernas och fondens genomförande. (39) Fonden bör genomföras i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, inbegripet effektivt förebyggande och lagföring av bedrägerier, däribland skattebedrägeri, skatteundandragande, korruption och intressekonflikter. Fonden omfattas av en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten vid överträdelser av rättsstatens principer i medlemsstaterna, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 ( 17 ) . (40) För att få till stånd en sund ekonomisk förvaltning, samtidigt som fondens resultatbaserade karaktär respekteras, bör särskilda regler fastställas för budgetåtaganden, utbetalningar, avbrytande, återkrav av medel och hävande av överenskommelser om ekonomiskt stöd. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att användningen av medel i samband med åtgärder som stöds av fonden är förenlig med tillämplig unionsrätt och nationell rätt. Medlemsstaterna bör, i tillämpliga fall, säkerställa att sådant stöd beviljas i enlighet med unionens regler om statligt stöd. De bör särskilt säkerställa att bedrägerier, korruption och intressekonflikter förebyggs, upptäcks och korrigeras och att dubbelfinansiering från fonden och andra unionsprogram undviks. Överenskommelser om ekonomiskt stöd bör kunna avbrytas och hävas, och anslaget kunna minskas och återkrävas om den berörda medlemsstaten inte genomför planen på ett tillfredsställande sätt, eller vid allvarliga oriktigheter, nämligen bedrägerier, korruption och intressekonflikter i samband med de åtgärder som stöds av fonden eller vid ett allvarligt åsidosättande av skyldigheter enligt de överenskommelser som rör ekonomiskt stöd. Vid uppsägning av ett avtal om ekonomiskt stöd eller minskning och återkrävande av ett ekonomiskt anslag bör dessa belopp tilldelas medlemsstaterna senast den 31 december 2033 i enlighet med de regler för fördelning av utsläppsrätter som anges i artikel 30d.5 i direktiv 2003/87/EG. Lämpliga kontradiktoriska förfaranden bör inrättas för att säkerställa att kommissionens beslut avseende avbrytande och återkrav av utbetalda belopp eller hävande av överenskommelser om ekonomiskt stöd respekterar medlemsstaternas rätt att lämna synpunkter. (41) Kommissionen bör säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas effektivt. Det åligger huvudsakligen medlemsstaten själv att säkerställa att fonden genomförs på ett sätt som är förenligt med relevant unionsrätt och nationell rätt, men kommissionen bör kunna få tillräckliga försäkringar från medlemsstaterna om detta. När fonden genomförs bör medlemsstaterna därför säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt internt kontrollsystem, och de bör återkräva belopp som utbetalats felaktigt eller använts felaktigt. För det ändamålet bör medlemsstaterna kunna förlita sig på sina ordinarie nationella system för budgetförvaltning. Medlemsstater bör samla in, registrera och i ett elektroniskt system lagra standardiserade kategorier av uppgifter och information som gör det möjligt att förebygga, upptäcka och korrigera allvarliga oriktigheter vad avser de åtgärder och investeringar som stöds av fonden, dvs. bedrägerier, korruption och intressekonflikter. Kommissionen bör tillhandahålla ett informations- och övervakningssystem som inbegriper ett gemensamt datautvinnings- och riskgraderingsverktyg, för tillgång till och analys av dessa uppgifter och denna information. Kommissionen bör uppmuntra användningen av detta informations- och övervakningssystem med avsikten att det ska tillämpas allmänt av medlemsstaterna. (42) Kommissionen, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), revisionsrätten och, i tillämpliga fall, Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) bör kunna använda informations- och övervakningssystemet inom ramen för sina befogenheter och rättigheter. (43) Medlemsstaterna och kommissionen bör endast ha rätt att behandla personuppgifter när det är nödvändigt för att säkerställa beviljande av ansvarsfrihet, revision och kontroll, information, kommunikation och offentliggörande avseende användningen av medel i samband med åtgärder för genomförande inom ramen för fonden. Personuppgifterna bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 ( 18 ) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 ( 19 ) beroende på vilken som är tillämplig. (44) I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ( 20 ) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 ( 21 ) , (Euratom, EG) nr 2185/96 ( 22 ) , och (EU) 2017/1939 ( 23 ) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av bedrägerier, korruption och intressekonflikter samt, i tillämpliga fall, påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Olaf befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på plats, för att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption, intressekonflikter eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Eppo befogenhet att utreda och lagföra bedrägerier, korruption, intressekonflikter och andra brott som skadar unionens ekonomiska intressen enligt vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 ( 24 ) . I enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och, när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939, Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. (45) Övergripande finansiella regler som antagits av Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och anger särskilt bestämmelser om uppställningen och genomförandet av unionens budget genom bidrag, upphandling, priser och indirekt förvaltning samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas i enlighet med artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. (46) Förordning (EU) 2021/1060 bör ändras i enlighet med detta. (47) Eftersom målet för denna förordning, nämligen att bidra till en socialt rättvis omställning till klimatneutralitet genom att hantera de sociala konsekvenserna av att inkludera växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I Allmänna bestämmelser Artikel 1 Innehåll och tillämpningsområde Genom denna förordning inrättas den sociala klimatfonden ( fonden ) för perioden 2026–2032. Fonden ska ge finansiellt stöd till medlemsstaterna för de åtgärder och investeringar som ingår i deras sociala klimatplaner ( planerna ). De åtgärder och investeringar som stöds av fonden ska gynna utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare, som särskilt påverkas av att växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG, särskilt hushåll i energifattigdom eller hushåll i transportfattigdom. Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: 1. energifattigdom : ett hushålls bristande tillgång till grundläggande energitjänster som behövs för en skälig levnadsstandard och hälsa, inklusive tillräcklig uppvärmning, kylning, belysning och energi till elapparater, inom det berörda nationella sammanhanget, den befintliga socialpolitiken och annan relevant politik. 2. transportfattigdom : enskilda personers och hushålls oförmåga eller svårighet att bära kostnaderna för privata transporter eller kollektivtrafik eller deras brist på eller begränsade tillgång till transporter som behövs för deras tillgång till grundläggande socioekonomiska tjänster och verksamheter, med beaktande av det nationella och geografiska sammanhanget. 3. beräknade totala kostnader för planen : de beräknade totala kostnaderna för de åtgärder och investeringar som ingår i planen. 4. anslag : icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd som finns tillgängligt genom fonden för att anslås eller som har anslagits till en medlemsstat. 5. delmål : ett kvalitativt resultat som används för att mäta framstegen mot uppnåendet av en åtgärd eller investering. 6. mål : ett kvantitativt resultat som används för att mäta framstegen mot uppnåendet av en åtgärd eller investering. 7. energi från förnybara energikällor eller förnybar energi : energi från förnybara energikällor enligt definitionen i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 ( 25 ) . 8. hushåll : privathushåll enligt definitionen i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 ( 26 ) . 9. mikroföretag : ett företag med färre än 10 anställda och vars årsomsättning eller årliga balansomslutning inte överstiger 2 miljoner euro, beräknat i enlighet med artiklarna 3–6 i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 ( 27 ) . 10. utsatta hushåll : hushåll som lever i energifattigdom eller hushåll, inklusive låginkomsthushåll och lägre medelinkomsthushåll, som i hög grad påverkas av priseffekter när växthusgasutsläpp från byggnader inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG och som saknar medel för att renovera den byggnad de bor i. 11. utsatta mikroföretag : mikroföretag som i hög grad påverkas av priseffekter när växthusgasutsläpp från byggnader eller vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG och som, med tanke på sin verksamhet, saknar medel för att renovera den byggnad de använder, för att köpa utsläppsfria och utsläppssnåla fordon eller för att byta till alternativa hållbara transportsätt, inklusive kollektivtrafik, i förekommande fall. 12. utsatta transportanvändare : enskilda personer och hushåll i transportfattigdom, men även enskilda personer och hushåll, inklusive låginkomsthushåll och lägre medelinkomsthushåll, som i hög grad påverkas av priseffekter när växthusgasutsläpp från vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG och som saknar medel för att köpa utsläppsfria och utsläppssnåla fordon eller för att byta till alternativa hållbara transportsätt, inklusive kollektivtrafik. 13. byggnadsrenovering : alla typer av energirelaterad byggnadsrenovering vars syfte är att förbättra byggnaders energiprestanda, såsom isolering av byggnadens klimatskal, det vill säga väggar, tak, golv och byte av fönster, och montering av byggnadens installationssystem, i överensstämmelse med alla relevanta nationella säkerhetsnormer, inbegripet genom att bidra till de renoveringskrav som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning). 14. byggnadens installationssystem : teknisk utrustning för rumsuppvärmning, rumskylning, ventilation, tappvarmvatten, fastighetsautomation och fastighetsstyrning, platsbaserad produktion och lagring av förnybar energi, eller en kombination av sådan teknisk utrustning, inklusive sådana system som utnyttjar energi från förnybara energikällor, i en byggnad eller en byggnadsenhet. 15. aktiv kund : aktiv kund enligt definitionen i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 ( 28 ) . 16. medborgarenergigemenskap : medborgarenergigemenskap enligt definitionen i artikel 2.11 i direktiv (EU) 2019/944. 17. gemenskap för förnybar energi : gemenskap för förnybar energi enligt definitionen i artikel 2.16 i direktiv (EU) 2018/2001. 18. handel mellan aktörer (peer-to-peer) med förnybar energi : handel mellan aktörer (peer-to-peer) med förnybar energi enligt definitionen i artikel 2.18 i direktiv (EU) 2018/2001. 19. utsläppsfritt och utsläppssnålt fordon : utsläppsfritt och utsläppssnålt fordon enligt definitionen i artikel 3.1 m i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 ( 29 ) . Artikel 3 Mål 1. Fondens allmänna mål ska vara att bidra till en socialt rättvis omställning till klimatneutralitet genom att hantera de sociala konsekvenserna av att inkludera växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG. 2. Fondens specifika mål ska vara att stödja utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare genom tillfälligt direkt inkomststöd och genom åtgärder och investeringar som syftar till att öka byggnaders energieffektivitet, fasa ut fossila bränslen för uppvärmning och kylning av byggnader, inklusive genom att i byggnader integrera produktion av förnybar energi och lagring, och ge förbättrad tillgång till utsläppsfri och utsläppssnål mobilitet och transport. KAPITEL II Sociala klimatplaner Artikel 4 Sociala klimatplaner 1. Varje medlemsstat ska lämna in sin plan till kommissionen. Planen ska innehålla en enhetlig uppsättning befintliga eller nya nationella åtgärder och investeringar för att hantera koldioxidprissättningens påverkan på utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare för att säkerställa uppvärmning, kylning och mobilitet till överkomligt pris, och samtidigt åtfölja och påskynda nödvändiga åtgärder för att uppnå unionens klimatmål. 2. Varje medlemsstat ska säkerställa överensstämmelse mellan planen och den uppdaterade integrerade nationella energi- och klimatplanen enligt artikel 14.2 i förordning (EU) 2018/1999. 3. Planen får innehålla nationella åtgärder som ger tillfälligt direkt inkomststöd till utsatta hushåll och utsatta transportanvändare för att minska påverkan till följd av prishöjningen på fossila bränslen som en konsekvens av att växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG. 4. Planen ska innehålla nationella och, i förekommande fall, lokala och regionala åtgärder och investeringar i enlighet med artikel 8 för att a) genomföra byggnadsrenoveringar och fasa ut fossila bränslen från uppvärmning och kylning av byggnader, inklusive att integrera produktion av förnybar energi och lagring, b) öka användningen av utsläppsfri och utsläppssnål mobilitet och transport. 5. Om en medlemsstat redan har ett nationellt utsläppshandelssystem för byggnader och vägtransporter eller koldioxidskatt får de nationella åtgärder som redan införts för att mildra sociala konsekvenser och utmaningar ingå i planen, förutsatt att de är förenliga med denna förordning. Artikel 5 Offentligt samråd 1. Varje medlemsstat ska lämna in en plan till kommissionen efter ett offentligt samråd med lokala och regionala myndigheter, företrädare för näringslivets och arbetsmarknadens parter, relevanta organisationer i det civila samhället, ungdomsorganisationer och andra intressenter. Varje medlemsstat ska genomföra det samrådet i enlighet med kraven i artikel 10 i förordning (EU) 2018/1999 och i överensstämmelse med den medlemsstatens nationella rättsliga ramar. 2. Varje medlemsstats plan ska innehålla en sammanfattning av a) det samråd som hållits i enlighet med punkt 1, och b) hur synpunkterna från de intressenter som deltog i samrådet återspeglas i planen. 3. Vid tillämpning av artikel 16.3 ska kommissionen bedöma om planen har utarbetats i samråd med intressenterna i enlighet med punkt 1 i den här artikeln. 4. Kommissionen ska stödja medlemsstaterna genom att tillhandahålla exempel på god praxis för samråd om planerna i enlighet med artikel 6.4. Artikel 6 De sociala klimatplanernas innehåll 1. Planen ska innehålla följande: a) Konkreta åtgärder och investeringar i enlighet med artiklarna 4 och 8 för att minska de effekter som avses i led d i denna punkt, tillsammans med en förklaring av hur dessa åtgärder och investeringar effektivt skulle bidra till att uppnå de mål som anges i artikel 3 inom ramen för den övergripande utformningen av en medlemsstats relevanta politik. b) I förekommande fall, konkreta, inbördes samstämmiga och förstärkta kompletterande åtgärder för att genomföra åtgärderna och investeringarna och minska de effekter som avses i led d. c) Information om befintlig eller planerad finansiering av åtgärder och investeringar från andra källor på unionsnivå eller internationell, offentlig eller, i förekommande fall, privat nivå, som bidrar till de åtgärder och investeringar som anges i planen, inklusive information om tillfälligt direkt inkomststöd. d) En beräkning av de sannolika effekterna av den prishöjning som följer av att växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG för hushåll, särskilt förekomsten av energifattigdom och transportfattigdom, och för mikroföretag. Dessa effekter ska analyseras på lämplig territoriell nivå, som definieras av varje medlemsstat, med beaktande av nationella särdrag och faktorer som tillgång till kollektivtrafik och grundläggande tjänster, och med identifiering av de områden som påverkas mest. e) En beräkning av antalet, och identifiering av, utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare. f) En förklaring av hur definitionerna av energifattigdom och transportfattigdom ska tillämpas på nationell nivå. g) Om planen innehåller åtgärder som avses i artikel 4.3, kriterierna för identifiering av stödberättigade slutmottagare, den planerade tidsgränsen för åtgärderna i fråga och motivering av dem på grundval av en kvantitativ beräkning och en kvalitativ förklaring av hur dessa åtgärder förväntas minska energifattigdom, transportfattigdom och hushållens utsatthet i samband med ökade priser på vägtransporter och bränsle för uppvärmning. h) Planerade delmål, mål och en preliminär detaljerad tidsplan för genomförandet av de åtgärder och investeringar som ska slutföras senast den 31 juli 2032. i) I tillämpliga fall, en tidsplan för den gradvisa minskningen av stödet till utsläppssnåla fordon. j) De beräknade totala kostnaderna för planen tillsammans med en lämplig motivering och förklaringar av på vilket sätt de är förenliga med principen om kostnadseffektivitet och hur de står i proportion till planens förväntade påverkan. k) Det planerade nationella bidraget till de beräknade totala kostnaderna för planen, beräknat i enlighet med artikel 15. l) Med undantag för de åtgärder som avses i artikel 4.3 i denna förordning, en förklaring av hur man i planen säkerställer att inga av åtgärderna eller investeringarna skulle kunna medföra betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852. m) Formerna för den berörda medlemsstatens effektiva övervakning och genomförande av planen, särskilt av de föreslagna delmålen och målen, de relevanta gemensamma indikatorer som avses i bilaga IV, och om ingen av dessa indikatorer är relevant för en viss åtgärd eller investering, ytterligare enskilda indikatorer som föreslås av den berörda medlemsstaten. n) En sammanfattning av den offentliga samrådsprocess som avses i artikel 5 för utarbetandet och, när så är möjligt, genomförandet av planen. o) En förklaring av medlemsstatens system för att förebygga, upptäcka och åtgärda bedrägerier, korruption och intressekonflikter vid användning av anslagen från fonden, och formerna för att undvika dubbelfinansiering från fonden och andra unionsprogram. p) I tillämpliga och förekommande fall, en förklaring av hur geografiska särdrag, såsom öar, yttersta randområden och territorier, landsbygdsområden, avlägsna områden, mindre tillgängliga perifera områden, bergsområden eller områden som släpar efter, har beaktats i planen. q) I förekommande fall, en förklaring av hur åtgärderna och investeringarna syftar till att åtgärda klyftan mellan könen. 2. Planen får omfatta de åtgärder för tekniskt stöd som krävs för effektiv förvaltning och effektivt genomförande av åtgärderna och investeringarna. 3. Planen ska vara förenlig med den information som inkluderas i och de åtaganden som medlemsstaten gjort inom ramen för a) handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, b) sitt sammanhållningspolitiska program enligt förordning (EU) 2021/1060, c) sin plan för återhämtning och resiliens enligt förordning (EU) 2021/241, d) sin byggnadsrenoveringsplan enligt Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning), e) sin uppdaterade integrerade nationella energi- och klimatplan enligt förordning (EU) 2018/1999, och f) sin territoriella plan för en rättvis omställning enligt förordning (EU) 2021/1056. 4. Under utarbetandet av planerna ska kommissionen anordna ett utbyte av god praxis, inbegripet om kostnadseffektiva åtgärder och investeringar som ska inkluderas i planen. Medlemsstaterna får begära tekniskt stöd inom ramen för instrumentet för europeiskt lokalt energistöd (Elena), som inrättades genom ett avtal mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken under 2009, eller inom ramen för det instrument för tekniskt stöd som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/240 ( 30 ) . 5. Vid tillämpning av punkt 1 led l i denna artikel ska kommissionen tillhandahålla teknisk vägledning till medlemsstaterna, som är anpassad till fondens tillämpningsområde, om åtgärdernas och investeringarnas överensstämmelse med principen om att inte orsaka betydande skada i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852. 6. För att hjälpa medlemsstaterna att lämna de uppgifter som avses i punkt 1 d i denna artikel ska kommissionen tillhandahålla ett gemensamt värde som ska ses som en uppskattning av det koldioxidpris som följer av att växthusgasutsläpp från byggnader, vägtransporter och ytterligare sektorer inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG. 7. Varje medlemsstat ska använda mallen i bilaga V för planen. KAPITEL III Stöd från fonden till de sociala klimatplanerna Artikel 7 Principer som gäller för fonden 1. Fonden ska ge finansiellt stöd till medlemsstaterna för att finansiera de åtgärder och investeringar som anges i deras planer. 2. Det finansiella stödet enligt punkt 1 i denna artikel ska betalas ut till varje medlemsstat på villkor att den medlemsstaten uppnår delmålen och målen för åtgärderna och investeringarna i enlighet med artikel 8 i denna förordning. Dessa delmål och mål ska vara förenliga med unionens klimatmål och det mål som fastställs i förordning (EU) 2021/1119 och ska särskilt omfatta följande: a) Energieffektivitet. b) Byggnadsrenovering. c) Utsläppsfri och utsläppssnål mobilitet och transport. d) Minskade växthusgasutsläpp. e) Minskning av antalet utsatta hushåll, särskilt hushåll i energifattigdom, av utsatta mikroföretag och av utsatta transportanvändare. 3. Fonden ska endast stödja åtgärder och investeringar som överensstämmer med principen om att inte orsaka betydande skada i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852. 4. De åtgärder och investeringar som stöds av fonden ska minska beroendet av fossila bränslen och, i förekommande fall, bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och till hållbara arbetstillfällen av hög kvalitet inom de områden som omfattas av åtgärderna och investeringarna inom ramen för fonden. Artikel 8 Stödberättigande åtgärder och investeringar som ska inbegripas i de sociala klimatplanerna 1. Medlemsstaterna får i de beräknade totala kostnaderna för planen inkludera följande åtgärder och investeringar med varaktiga effekter, förutsatt att de främst riktar in sig på utsatta hushåll, utsatta mikroföretag eller utsatta transportanvändare och avser att a) stödja byggnadsrenoveringar, särskilt för utsatta hushåll och utsatta mikroföretag som använder byggnader med sämst prestanda, inbegripet hyresgäster och personer som bor i subventionerade boenden, b) stödja tillgången till överkomliga och energieffektiva bostäder, inbegripet subventionerade sådana, c) bidra till utfasning av fossila bränslen, t.ex. genom elektrifiering, från uppvärmning och kylning av, och matberedning i, byggnader genom att tillhandahålla tillgång till överkomliga energieffektiva system och genom att integrera produktion av förnybar energi och lagring energi, inbegripet genom gemenskaper för förnybar energi, medborgarenergigemenskaper och andra aktiva kunder för att främja utnyttjandet av egenförbrukning av förnybar energi, såsom energidelning och handel mellan aktörer (peer-to-peer) med förnybar energi och anslutning till smarta nät och till fjärrvärmenät, som bidrar till att uppnå energibesparingar eller till att minska energifattigdom, d) tillhandahålla riktad, tillgänglig och överkomlig information, utbildning, upplysning och rådgivning om kostnadseffektiva åtgärder och investeringar, tillgängligt stöd till byggnadsrenoveringar och energieffektivitet samt hållbara och överkomliga mobilitets- och transportalternativ, e) stödja offentliga och privata enheter, inbegripet aktörer som tillhandahåller subventionerat boende, i synnerhet offentlig-privata kooperativ, när det gäller att utveckla och tillhandahålla överkomliga energieffektivitetslösningar och lämpliga finansieringsinstrument i linje med fondens sociala mål, f) ge tillgång till utsläppsfria och utsläppssnåla fordon och cyklar, samtidigt som teknikneutraliteten upprätthålls, inbegripet finansiellt stöd eller skatteincitament för inköp av dessa samt för lämplig offentlig och privat infrastruktur, i förekommande fall i synnerhet för inköp av utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, infrastruktur för laddning och tankning och utveckling av en andrahandsmarknad för utsläppsfria fordon; medlemsstaterna ska sträva efter att säkerställa att stöd till utsläppsfria fordon prioriteras i deras planer när sådana fordon är en överkomlig och genomförbar lösning, g) uppmuntra användningen av överkomlig och tillgänglig kollektivtrafik och stödja privata och offentliga enheter, inbegripet kooperativ, när det gäller att utveckla och tillhandahålla hållbar anropsstyrd mobilitet, delade mobilitetstjänster och aktiva mobilitetsalternativ. 2. Medlemsstaterna får i de beräknade totala kostnaderna för planerna inkludera kostnaderna för åtgärder som ger direkt inkomststöd till utsatta hushåll och utsatta transportanvändare för att minska effekterna av ökningen av priserna för vägtransporter och bränsle för uppvärmning. Sådant stöd ska vara tillfälligt och minska med tiden. Medlemsstaterna får tillhandahålla tillfälligt direkt inkomststöd om deras planer innehåller åtgärder eller investeringar som är riktade till dessa utsatta hushåll och utsatta transportanvändare i enlighet med artikel 8.1 i denna förordning. Sådant stöd ska begränsas till de direkta effekterna av att växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG. Kostnaderna för åtgärderna för att tillhandahålla tillfälligt direkt inkomststöd ska inte utgöra mer än 37,5 % av den beräknade totala kostnaden för planen i enlighet med artikel 6.1 j i denna förordning. 3. Medlemsstaterna får i de beräknade totala kostnaderna för planerna inkludera tekniskt stöd för att täcka utgifter för utbildning, programplanering, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som krävs för att förvalta fonden och för att uppnå dess mål, till exempel studier, it-utgifter, offentliga samråd med berörda parter och informations- och kommunikationsåtgärder. Kostnaderna för sådant tekniskt stöd ska vara upp till 2,5 % av den beräknade totala kostnaden för planen i enlighet med artikel 6.1 j. Artikel 9 Förmåner som överförs till hushåll, mikroföretag och transportanvändare 1. Medlemsstaterna får i sina planer inkludera stöd som tillhandahålls genom andra offentliga eller privata enheter än utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare, förutsatt att dessa enheter genomför åtgärder och investeringar som i sista hand gynnar utsatta hushåll, utsatta mikroföretag eller utsatta transportanvändare. 2. Medlemsstaterna ska föreskriva nödvändiga lagstadgade och avtalsmässiga skyddsåtgärder för att säkerställa att hela förmånen överförs till utsatta hushåll, utsatta mikroföretag eller utsatta transportanvändare. Artikel 10 Fondens medel 1. Ett högsta belopp på 65 000 000 000 EUR för perioden 1 januari 2026–31 december 2032 ska göras tillgängligt för genomförandet av fonden i enlighet med artiklarna 10a.8b, 30d.3 och 30d.4 i direktiv 2003/87/EG. Detta belopp ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål vid tillämpning av artikel 21.5 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30d.4 sjätte stycket i direktiv 2003/87/EG. De årliga belopp som anslås till fonden får, inom ramen för det högsta belopp som fastställs i första stycket i denna punkt, inte överstiga de belopp som avses i artikel 30d.4 fjärde stycket i direktiv 2003/87/EG. Om det utsläppshandelssystem som inrättats i enlighet med kapitel IVa i direktiv 2003/87/EG skjuts upp till och med 2028 enligt artikel 30k i det direktivet ska det högsta belopp som ska göras tillgängligt för fonden vara 54 600 000 000 EUR och de årliga belopp som anslås till fonden får inte överstiga de respektive belopp som avses i artikel 30d.4 femte stycket i direktiv 2003/87/EG. 2. Genom undantag från artikel 22.2 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19 i den här förordningen ska åtagandebemyndiganden som täcker det relevanta högsta belopp som avses i punkt 1 i den här artikeln automatiskt göras tillgängliga i början av varje budgetår, från och med den 1 januari 2026, upp till de relevanta tillämpliga årliga belopp som avses i punkt 1 andra och tredje styckena. 3. De belopp som avses i punkt 1 får också täcka utgifter för den förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som krävs för att förvalta fonden och för att uppnå dess mål, särskilt studier, sakkunnigmöten, samråd med berörda parter, informations- och kommunikationsåtgärder, inbegripet inkluderande utåtriktade insatser, och övergripande information om unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till denna förordnings mål, utgifter för it-nätverk som fokuserar på informationsbehandling och informationsutbyte, gemensamma it-verktyg, samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt stöd som kommissionen har för förvaltningen av fonden. Utgifterna får också täcka kostnader för annan stödverksamhet, såsom kvalitetskontroll och övervakning av projekt på fältet, samt kostnader för inbördes rådgivning och sakkunniga för bedömning och genomförande av de stödberättigande åtgärderna. Artikel 11 Medel från och till program med delad förvaltning och användning av medel 1. Medel som anslås till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får, på den berörda medlemsstatens begäran, överföras till fonden med förbehåll för de villkor som fastställs i de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/1060. Kommissionen ska genomföra dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. Dessa medel ska användas enbart till förmån för den berörda medlemsstaten. 2. Medlemsstaterna får i de planer som de lämnar in i enlighet med artikel 4.1 i denna förordning begära en överföring av upp till 15 % av deras högsta anslag till fonderna inom ramen för delad förvaltning enligt förordning (EU) 2021/1060. De överförda medlen ska finansiera åtgärder och investeringar enligt artikel 8 i den här förordningen och genomföras i enlighet med reglerna för de fonder till vilka medlen överförs. Medlen ska överföras av medlemsstaterna genom ändring av ett eller flera program, med undantag för program inom ramen för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg), i enlighet med artikel 26a i förordning (EU) 2021/1060, och ska genomföras i enlighet med reglerna i den förordningen och reglerna för de fonder till vilka medlen överförs. 3. Medlemsstaterna får anförtro myndigheter som förvaltar de sammanhållningspolitiska programmen i enlighet med förordning (EU) 2021/1060 genomförandet av åtgärder och investeringar som omfattas av fonden, i tillämpliga fall, mot bakgrund av synergieffekterna med dessa sammanhållningspolitiska program och i överensstämmelse med fondens mål. Medlemsstaterna ska ange sin avsikt att således anförtro dessa myndigheter genomförandet i sina planer. I sådana fall ska de befintliga förvaltnings- och kontrollsystem som införts av medlemsstater och som anmälts till kommissionen anses uppfylla kraven i den här förordningen. 4. Medlemsstaterna får i sina planer, som del av de beräknade totala kostnaderna, inkludera utbetalningar för ytterligare tekniskt stöd i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) 2021/240 och kontantbidraget i medlemsstatskomponenten enligt relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 ( 31 ) . Dessa kostnader får inte överstiga 4 % av det högsta anslaget för planen och de relevanta åtgärderna ska, såsom de anges i planen, vara förenliga med denna förordning. Artikel 12 Genomförande Fonden ska genomföras av kommissionen inom ramen för direkt förvaltning i enlighet med de relevanta regler som antagits enligt artikel 322 i EUF-fördraget, särskilt förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. Artikel 13 Additionalitet och kompletterande finansiering 1. Stöd inom ramen för fonden ska ges utöver det stöd som ges inom andra unionsfonder, unionsprogram och unionsinstrument. Åtgärder och investeringar som får stöd inom ramen för fonden kan ta emot stöd från andra unionsfonder, unionsprogram och unionsinstrument, under förutsättning att sådant stöd inte täcker samma kostnad. 2. Stöd från fonden, inklusive tillfälligt direkt inkomststöd enligt artikel 4.3, ska ges utöver och inte ersätta återkommande nationella budgetutgifter. 3. För tekniskt stöd till medlemsstaterna ska administrativa kostnader som är direkt kopplade till genomförandet av planen inte betraktas som återkommande nationella budgetutgifter. Artikel 14 Högsta anslag 1. Det högsta anslaget ska beräknas för varje medlemsstat i enlighet med artikel 10 och enligt vad som anges i bilagorna I och II. 2. Varje medlemsstat får lämna in en begäran upp till sitt högsta anslag för att genomföra sin plan. Artikel 15 Nationellt bidrag till de beräknade totala kostnaderna Medlemsstaterna ska bidra med minst 25 % av de beräknade totala kostnaderna för sina planer. Artikel 16 Kommissionens bedömning 1. Kommissionen ska bedöma planen och, i tillämpliga fall, eventuella ändringar av den planen som lämnats in av en medlemsstat i enlighet med artikel 18, med avseende på efterlevnaden av denna förordning. Vid utförandet av den bedömningen ska kommissionen agera i nära samarbete med den berörda medlemsstaten. Kommissionen får lämna synpunkter eller begära ytterligare information inom två månader från den dag då medlemsstaten lämnade in planen. Medlemsstaten ska tillhandahålla den ytterligare information som begärts och får vid behov revidera planen, också efter det att planen har lämnats in. Medlemsstaten och kommissionen får enas om att vid behov förlänga tidsfristen för bedömningen med en rimlig tidsperiod. 2. Kommissionen ska bedöma om de överföringar som begärts i enlighet med artikel 11 uppfyller denna förordnings mål. 3. Kommissionen ska bedöma planens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och samstämmighet med beaktande av medlemsstatens särskilda utmaningar och anslag enligt följande: a) Vid bedömningen av relevans ska kommissionen beakta följande kriterier: i) Om planen utgör ett lämpligt svar på de sociala konsekvenserna och utmaningarna för utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare i den berörda medlemsstaten till följd av att växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG, särskilt för hushåll som lever i energifattigdom eller hushåll som lever i transportfattigdom, med vederbörlig hänsyn till de utmaningar som identifierats i kommissionens bedömningar av uppdateringen av den berörda medlemsstatens integrerade nationella energi- och klimatplan och av dess framsteg i enlighet med artiklarna 9.3, 13 och 29 i förordning (EU) 2018/1999, samt i kommissionens rekommendationer till medlemsstaterna, som utfärdats i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) 2018/1999, mot bakgrund av unionens klimat- och energimål för 2030 och det långfristiga målet om klimatneutralitet i unionen senast 2050. ii) Om planen förväntas säkerställa att åtgärder och investeringar som ingår i planen inte orsakar någon betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 och om planen bidrar till att minska fossilbränsleberoendet. iii) Om planen innehåller åtgärder och investeringar som bidrar till den gröna omställningen, bland annat för att hantera de sociala konsekvenser och utmaningar som följer av den och i synnerhet för att uppnå unionens klimat- och energimål för 2030 och det långfristiga målet om klimatneutralitet i unionen senast 2050 samt delmålen i unionens strategi för hållbar och smart mobilitet för 2030. b) Vid bedömningen av ändamålsenligheten ska kommissionen beakta följande kriterier: i) Om planen förväntas ha en varaktig påverkan på de utmaningar som tas upp i planen, i linje med unionens klimat- och energimål för 2030 och det långfristiga målet om klimatneutralitet i unionen senast 2050, särskilt för utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare, och särskilt för hushåll som lever i energifattigdom eller hushåll som lever i transportfattigdom. ii) Om de former som föreslagits av medlemsstaten förväntas säkerställa en effektiv övervakning och ett effektivt genomförande av planen, inklusive den planerade tidsplanen, delmålen och målen, samt de relaterade indikatorerna. iii) Om de åtgärder och investeringar som föreslås av medlemsstaten är förenliga med och uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitet (omarbetning), direktiv (EU) 2018/2001, Europaparlamentets och rådets förordning om utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG ( 32 ) och direktiv 2010/31/EU. iv) Om de åtgärder och investeringar som föreslås av medlemsstaten främjar komplementaritet, synergi, samstämmighet och överensstämmelse med de unionsinstrument som avses i artikel 6.3. c) Vid bedömningen av effektiviteten ska kommissionen beakta följande kriterier: i) Om den motivering som medlemsstaten lämnat för de beräknade totala kostnaderna för planen är rimlig och trovärdig, överensstämmer med principen om kostnadseffektivitet och står i proportion till den förväntade nationella miljömässiga och sociala påverkan, även med beaktande av nationella särdrag som skulle kunna påverka de kostnader som anges i planen. ii) Om de former som medlemsstaten har föreslagit förväntas förebygga, upptäcka och åtgärda korruption, bedrägerier och intressekonflikter vid användningen av anslag inom ramen för fonden, inklusive former för att undvika dubbelfinansiering från fonden och andra unionsprogram. iii) Om de delmål och mål som föreslås av medlemsstaten är effektiva med tanke på fondens tillämpningsområde, mål och stödberättigande åtgärder. d) Vid bedömningen av samstämmighet ska kommissionen ta hänsyn till om planen innehåller åtgärder och investeringar som utgör samordnade insatser. Artikel 17 Kommissionens beslut 1. På grundval av den bedömning som genomförs i enlighet med artikel 16 ska kommissionen, genom en genomförandeakt, fatta beslut om en medlemsstats plan senast fem månader från den dag då planen lämnades in i enlighet med artikel 4.1. 2. Om kommissionens bedömning av en plan är positiv ska följande anges i den genomförandeakt som avses i punkt 1: a) De åtgärder och investeringar som ska genomföras av medlemsstaten, de beräknade totala kostnaderna för planen, samt delmål och mål. b) Det högsta anslag som tilldelats i enlighet med artikel 14.1 som i enlighet med artikel 20 ska betalas ut i delbetalningar så snart medlemsstaten på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som fastställts i samband med genomförandet av planen. c) Det nationella bidraget. d) Formerna och tidsplanen för övervakning och genomförande av planen, inklusive, i förekommande fall, de åtgärder som krävs för efterlevnad av artikel 21. e) Relevanta indikatorer avseende uppnåendet av de planerade delmålen och målen. f) Formerna för att ge kommissionen tillgång till underliggande relevanta uppgifter. 3. Det högsta anslag som avses i punkt 2 b i denna artikel ska fastställas på grundval av de beräknade totala kostnaderna för den plan som föreslagits av medlemsstaten, efter bedömning med hänvisning till de kriterier som anges i artikel 16.3. Beloppet för det högsta anslag som avses i punkt 2 b i denna artikel ska fastställas på följande sätt: a) Om planen på ett tillfredsställande sätt uppfyller de kriterier som anges i artikel 16.3 och beloppet för de beräknade totala kostnaderna för planen minus det nationella bidraget är lika med eller högre än det högsta anslaget för den medlemsstaten i enlighet med vad som anges i artikel 14.1, ska det anslag som tilldelas medlemsstaten vara lika med det totala beloppet av det högsta anslaget i enlighet med vad som anges i artikel 14.1. b) Om planen på ett tillfredsställande sätt uppfyller de kriterier som anges i artikel 16.3 och beloppet för de beräknade totala kostnaderna för planen minus det nationella bidraget är lägre än det högsta anslaget för den medlemsstaten i enlighet med vad som anges i artikel 14.1, ska det anslag som tilldelas medlemsstaten vara lika med beloppet för de beräknade totala kostnaderna för planen minus det nationella bidraget. c) Om planen på ett tillfredsställande sätt uppfyller kriterierna i artikel 16.3, men bedömningen konstaterar brister i systemen för intern kontroll, får kommissionen kräva att ytterligare åtgärder för att hantera dessa brister inkluderas i planen och uppnås av medlemsstaten före den första utbetalningen. d) Om planen inte på ett tillfredsställande sätt uppfyller de kriterier som anges i artikel 16.3 får inget anslag beviljas medlemsstaten. 4. Om kommissionen gör en negativ bedömning av en plan ska det beslut som avses i punkt 1 innehålla skälen till den negativa bedömningen. Medlemsstaten ska, efter att ha beaktat kommissionens bedömning, lämna in planen på nytt. Artikel 18 Ändring av sociala klimatplaner 1. Om en plan, inklusive relevanta delmål och mål, på grund av objektiva omständigheter antingen helt eller delvis inte längre kan uppnås av en medlemsstat eller måste justeras i betydande omfattning, i synnerhet på grund av de faktiska direkta effekterna av att växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG, ska den berörda medlemsstaten till kommissionen lämna in en ändrad plan som innehåller nödvändiga och vederbörligen motiverade ändringar. Medlemsstaterna får begära tekniskt stöd i enlighet med artikel 11.4 för utarbetandet av den ändrade planen. 2. Kommissionen ska bedöma den ändrade planen i enlighet med artikel 16. 3. Om kommissionen gör en positiv bedömning av den ändrade planen ska den, i enlighet med artikel 17.1, genom en genomförandeakt anta ett beslut med skälen till sin positiva bedömning. Genom undantag från artikel 17.1 ska kommissionen anta beslutet enligt denna punkt inom tre månader från den dag då den berörda medlemsstaten lämnade in den ändrade planen. 4. Om kommissionen gör en negativ bedömning av den ändrade planen ska den avslå den ändrade planen inom den period som avses i punkt 3, efter att ha gett den berörda medlemsstaten möjlighet att lägga fram sina synpunkter inom tre månader från den dag då kommissionens bedömning av den ändrade planen meddelades. 5. Senast den 15 mars 2029 ska varje medlemsstat bedöma sin plans lämplighet med tanke på de faktiska direkta effekterna av att växthusgasutsläpp från byggnader och vägtransporter inkluderas i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG. Dessa bedömningar ska lämnas in till kommissionen tillsammans med de integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporterna enligt artikel 17 i förordning (EU) 2018/1999. 6. Vid mindre justeringar av planen, som innebär en ökning eller minskning på mindre än 5 % av ett mål som anges i planen, såsom mindre uppdateringar av de åtgärder och investeringar som beskrivs i planen, eller korrigering av skrivfel, ska medlemsstaten underrätta kommissionen om sådana ändringar. Artikel 19 Åtagande för anslaget 1. Efter det att kommissionen har antagit ett sådant positivt beslut som avses i artikel 17 i denna förordning ska den i god tid ingå en överenskommelse med den berörda medlemsstaten som utgör ett enskilt rättsligt åtagande i den mening som avses i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 för perioden 2026–2032, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 30d.4, 30i och 30k i direktiv 2003/87/EG. Den överenskommelsen får ingås tidigast ett år före det år då auktionerna inleds enligt kapitel IVa i direktiv 2003/87/EG, eller tidigast två år före det året, om artikel 10.1 tredje stycket i den här förordningen är tillämplig. 2. Budgetåtaganden får grundas på övergripande budgetåtaganden, och får, när så är lämpligt, delas upp i årliga delåtaganden som fördelas på flera år. Artikel 20 Regler för utbetalningar, avbrytande och hävande av överenskommelser om anslag 1. Utbetalningar av anslag till medlemsstaten i enlighet med denna artikel ska göras efter det att de relevanta överenskomna delmål och mål som anges i den plan som godkänts i enlighet med artikel 17 har uppnåtts, och med förbehåll för tillgängliga medel. Efter uppnåendet ska medlemsstaten till kommissionen lämna in en vederbörligen motiverad betalningsansökan. Medlemsstaten ska lämna in en sådan betalningsansökan till kommissionen en eller två gånger per år, senast den 31 juli eller den 31 december. 2. Efter att ha mottagit en betalningsansökan från en medlemsstat ska kommissionen bedöma huruvida de relevanta delmål och mål som anges i de kommissionsbeslut som avses i artikel 17 har uppnåtts på ett tillfredsställande sätt. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får åtgärder avseende delmål och mål som tidigare har uppnåtts på ett tillfredsställande sätt inte ha återkallats av den berörda medlemsstaten. 3. Om kommissionen gör en positiv bedömning av en enskild betalningsansökan ska den anta ett enskilt beslut om godkännande av utbetalningen av anslaget i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046, med förbehåll för tillgängliga medel och med säkerställande av att medlemsstaterna behandlas rättvist. Kommissionen ska anta det enskilda beslutet tidigast två månader och senast tre månader efter den relevanta tidsfristen för inlämnande av betalningsansökan i enlighet med punkt 1 i denna artikel. 4. Om kommissionen, till följd av den bedömning som avses i punkt 3 i denna artikel, konstaterar att de delmål och mål som anges i det kommissionsbeslut som avses i artikel 17 inte har uppnåtts på ett tillfredsställande sätt, ska utbetalningen av den del av anslaget som står i proportion till det mål eller delmål som inte uppnåtts avbrytas. Medlemsstaten får lämna sina synpunkter inom en månad från det att kommissionens bedömning meddelats. Avbrytandet ska endast hävas om delmålen och målen har uppnåtts på ett tillfredsställande sätt i enlighet med det kommissionsbeslut som avses i artikel 17. 5. Genom undantag från artikel 116.2 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ska tidsfristen för utbetalning börja löpa från och med dagen då kommissionens beslut om godkännande av utbetalningen av anslaget meddelades till den berörda medlemsstaten enligt punkt 3 i den här artikeln, eller från och med dagen då det meddelades att avbrytandet upphör enligt punkt 4 andra stycket i den här artikeln. 6. Om delmålen och målen inte har uppnåtts på ett tillfredsställande sätt inom en period på nio månader från det avbrytande som avses i punkt 4 första stycket, ska kommissionen minska anslagsbeloppet proportionellt, efter det att medlemsstaten har fått möjlighet att lämna sina synpunkter inom två månader från det att dess slutsatser när det gäller uppnåendet av delmålen och målen meddelades. 7. Om medlemsstaten inte har gjort några konkreta framsteg med avseende på relevanta delmål och mål inom 15 månader från dagen för ingåendet av de relevanta överenskommelser som avses i artikel 19, ska kommissionen avsluta de överenskommelserna och dra tillbaka anslagsbeloppet, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14.3 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. Kommissionen ska fatta ett beslut om att häva de överenskommelserna efter att ha gett medlemsstaten möjlighet att lämna sina synpunkter inom två månader från meddelandet av kommissionens bedömning att det inte har gjorts några konkreta framsteg. 8. Alla betalningar ska ha gjorts senast den 31 december 2033. 9. Genom undantag från artikel 116 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och punkt 5 i den här artikeln, om de intäkter som är avsatta för fonden i enlighet med artikel 30d.4 i direktiv 2003/87/EG, under en given omgång av betalningsansökningar enligt punkt 1 i den här artikeln, inte är tillräckliga för att täcka de inlämnade betalningsansökningarna ska kommissionen betala medlemsstaterna proportionellt, där de tillgängliga medlen fastställs som den andel de utgör av de totala godkända utbetalningarna. Vid följande omgång av betalningsansökningar ska kommissionen prioritera de medlemsstater som har försenade betalningar från den föregående omgången betalningsansökningar, och först senare de nyinlämnade betalningsansökningarna. 10. Genom undantag från artikel 12.4 c i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30d.4 sjätte stycket i direktiv 2003/87/EG ska kommissionen tilldela medlemsstaterna de belopp som motsvarar eventuella anslag som inte utnyttjats senast den 31 december 2033 i enlighet med reglerna för fördelning av utsläppsrätter enligt vad som fastställs i artikel 30d.5 i direktiv 2003/87/EG i syfte att uppnå de mål som avses i artikel 3 i den här förordningen. Artikel 21 Skydd av unionens ekonomiska intressen 1. Vid genomförandet av planerna ska medlemsstaterna, i egenskap av mottagare av medel inom ramen för fonden, vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen och för att säkerställa att användningen av anslag i samband med åtgärder och investeringar som stöds av fonden, inbegripet sådana som genomförs av andra offentliga eller privata enheter än utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare i enlighet med artikel 9, är förenlig med tillämplig unionsrätt och nationell rätt, i synnerhet vad gäller förebyggande, upptäckt och korrigering av bedrägerier, korruption och intressekonflikter. För detta ändamål ska medlemsstaterna säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt system för intern kontroll som anges närmare i bilaga III och återkrav av utbetalningar som har skett på felaktiga grunder eller använts felaktigt. Medlemsstaterna får förlita sig på sina ordinarie nationella system för budgetförvaltning. 2. I de överenskommelser som avses i artikel 19 ska följande skyldigheter föreskrivas för medlemsstaterna: a) De ska regelbundet kontrollera att den tillhandahållna finansieringen har använts korrekt i enlighet med alla tillämpliga regler, och att alla åtgärder eller investeringar inom ramen för planen har genomförts korrekt i enlighet med alla tillämpliga regler, särskilt i fråga om förebyggande, upptäckt och korrigering av bedrägerier, korruption och intressekonflikter. b) De ska vidta lämpliga åtgärder för att förebygga, upptäcka och åtgärda bedrägerier, korruption och intressekonflikter, i enlighet med definitionen i artikel 61 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046, som skadar unionens ekonomiska intressen, och att vidta rättsliga åtgärder för återkrav av medel som har använts felaktigt, inbegripet i samband med eventuella åtgärder eller investeringar som genomförs inom ramen för planen. c) De ska till en betalningsansökan bifoga i) en förvaltningsförklaring om att anslagen har använts för avsett ändamål, att de uppgifter som lämnats tillsammans med betalningsansökan är fullständiga, korrekta och tillförlitliga, och att de system för intern kontroll som införts ger tillräckliga garantier för att anslagen har förvaltats i enlighet med alla tillämpliga regler, särskilt regler för undvikande av intressekonflikter och förebyggande av bedrägerier, korruption och dubbelfinansiering från fonden och andra unionsprogram i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, och ii) en sammanfattning av de revisioner som utförts i enlighet med internationellt godkända revisionsstandarder, inbegripet revisionernas omfattning i fråga om de utgiftsbelopp som omfattas och den tidsperiod som de omfattar, samt en analys av de brister som konstaterats och eventuella korrigerande åtgärder som vidtagits. d) De ska, i revisions- och kontrollsyfte och för att tillhandahålla jämförbar information om användningen av anslag i samband med åtgärder och investeringar som genomförts inom ramen för planen, samla in, registrera och i ett elektroniskt system lagra och säkerställa tillgång till följande standardiserade kategorier av uppgifter: i) Namn på slutmottagarna av anslagen, deras mervärdesskatteregistreringsnummer eller skatteregistreringsnummer samt storleken på anslaget från fonden. ii) Namn på entreprenör(er) och underleverantör(er) och deras mervärdesskatteregistreringsnummer eller skatteregistreringsnummer och kontraktets eller kontraktens värde, om slutmottagaren av anslagen är en upphandlande myndighet i enlighet med unionsrätt eller nationell rätt avseende offentlig upphandling. iii) Förnamn, efternamn, födelsedatum och mervärdesskatteregistreringsnummer eller skatteregistreringsnummer för den eller de verkliga huvudmännen för mottagaren av anslagen eller entreprenören, i enlighet med definitionen i artikel 3.6 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 ( 33 ) . iv) En förteckning över alla åtgärder och investeringar som genomförts inom ramen för fonden med det totala beloppet för offentlig finansiering av dessa åtgärder och investeringar och med uppgift om det belopp som betalats från andra fonder som finansieras genom unionens budget. e) De ska uttryckligen tillåta kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo att utöva sina rättigheter i enlighet med artikel 129.1 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och ålägga alla slutmottagare av anslag som har betalats ut för att genomföra de åtgärder och investeringar som ingår i planen, eller alla andra personer eller enheter som deltar i genomförandet av dem, att uttryckligen tillåta kommissionen, Olaf, revisionsrätten och, i tillämpliga fall, Eppo att utöva sina rättigheter i enlighet med artikel 129.1 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och införa liknande skyldigheter för alla slutmottagare av utbetalade medel. f) De ska bevara dokumentation i enlighet med artikel 132 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046, med den betalningstransaktion som är relevant för respektive åtgärd eller investering som referenspunkt. Den information som avses i led d ii första stycket i denna artikel ska endast krävas om värdet av offentlig upphandling överstiger unionens tröskelvärden som anges i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU ( 34 ) . När det gäller underleverantörer ska den informationen endast krävas a) för den första nivån i underleverantörsledet, b) om dessa uppgifter registreras om respektive leverantör, och c) för underleverantörskontrakt vars totala värde överstiger 50 000 EUR. 3. De personuppgifter som avses i punkt 2 d i denna artikel ska behandlas av medlemsstaterna och kommissionen för ändamålet med, och motsvarande giltighetstid vad avser, förfarandena för ansvarsfrihet, revision och kontroll, information, kommunikation och offentliggörande relaterade till användningen av anslag i samband med genomförandet av de överenskommelser som avses i artikel 19. Personuppgifterna ska behandlas i enlighet med förordning (EU) 2016/679 eller förordning (EU) 2018/1725, beroende på vilken som är tillämplig. Inom ramen för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen ska fonden, i enlighet med artikel 319 i EUF-fördraget, omfattas av rapportering inom den integrerade finansiella rapportering och redovisningsrapportering som avses i artikel 247 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och, i synnerhet, separat i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten. 4. De överenskommelser som avses i artikel 19 ska också ge kommissionen rätt att, vid bedrägeri, korruption eller intressekonflikt som påverkar unionens ekonomiska intressen och som inte har åtgärdats av medlemsstaten, eller vid allvarligt åsidosättande av en skyldighet som följer av sådana överenskommelser, proportionellt minska stödet inom ramen för fonden och återkräva alla belopp som ska betalas till unionens budget. Vid fastställande av det belopp som ska återkrävas eller minskas ska kommissionen följa proportionalitetsprincipen och ta hänsyn till allvaret i det bedrägeri eller den korruption eller intressekonflikt som påverkar unionens ekonomiska intressen, eller i åsidosättandet av en skyldighet. Kommissionen ska ge medlemsstaten möjlighet att lämna synpunkter innan minskningen görs. KAPITEL IV Komplementaritet, övervakning och utvärdering Artikel 22 Samordning och komplementaritet Kommissionen och de berörda medlemsstaterna ska, på ett sätt som motsvarar deras respektive ansvarsområden, främja synergier och säkerställa en effektiv samordning mellan fonden och de unionsprogram och unionsinstrument som avses i artikel 6.3 i denna förordning, och moderniseringsfonden enligt artikel 10d i direktiv 2003/87/EG. För detta ändamål ska de a) säkerställa komplementaritet, synergi, samstämmighet och överensstämmelse mellan olika instrument på unionsnivå, nationell nivå och, när så är lämpligt, lokal eller regional nivå, både under planering och genomförande, b) optimera samordningsmekanismer för att undvika dubbelarbete, och c) säkerställa ett nära samarbete mellan de ansvariga för genomförandet och kontrollen på unionsnivå, nationell nivå och, i tillämpliga fall, på lokal eller regional nivå för att uppnå fondens mål. Artikel 23 Information, kommunikation och synlighet 1. Medlemsstaterna ska göra de uppgifter som avses i artikel 21.2 d i, ii och iv i den här förordningen allmänt tillgängliga och hålla dem uppdaterade på en enda webbplats i öppna, maskinläsbara format, i enlighet med artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 ( 35 ) , som ska göra det möjligt att sortera, söka, extrahera, jämföra och återanvända uppgifter. Den information som avses i artikel 21.2 d i och ii i den här förordningen ska inte offentliggöras i de fall som avses i artikel 38.3 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 eller när det gäller tillfälligt direkt inkomststöd till utsatta hushåll. 2. Mottagarna av stöd från fonden ska informeras om finansieringens ursprung, inbegripet när de utnyttjar dessa medel via förmedlare. Informationen ska innehålla unionens emblem och en lämplig finansieringsförklaring med texten ”finansieras av Europeiska unionen – sociala klimatfonden” i handlingar och kommunikationsmaterial som rör genomförandet av åtgärden och som är avsedd för mottagarna. Mottagarna av stöd från fonden, utom stöd för fysiska personer eller om det finns risk för att kommersiellt känslig information offentliggörs, ska säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. 3. Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder relaterade till fonden för åtgärder som vidtagits inom ramen för förordningen och uppnådda resultat, inbegripet, när det är lämpligt och med de nationella myndigheternas samtycke, genom gemensamma kommunikationsinsatser med de nationella myndigheterna och Europaparlamentets och kommissionens representationskontor i den berörda medlemsstaten. Artikel 24 Övervakning av genomförandet 1. Varje medlemsstat ska vartannat år rapportera till kommissionen om genomförandet av sin plan tillsammans med sin integrerade nationella energi- och klimatlägesrapport i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2018/1999 och i enlighet med artikel 28 i den förordningen. Övervakningen av genomförandet ska vara målinriktad och stå i proportion till den verksamhet som bedrivs enligt planen. Medlemsstaterna ska inkludera de indikatorer som anges i bilaga IV till den här förordningen i sin lägesrapport. 2. Kommissionen ska övervaka genomförandet av fonden och mäta om planens mål uppnåtts. Övervakningen av genomförandet ska vara målinriktad och stå i proportion till den verksamhet som bedrivs inom ramen för fonden. 3. Kommissionens system för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakningen av verksamhetens genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. För detta ändamål ska mottagare av stöd från fonden omfattas av proportionella rapporteringskrav. 4. Kommissionen ska använda de gemensamma indikatorer som anges i bilaga IV för rapportering om framstegen och för övervakning och utvärdering av fonden för att uppnå de mål som anges i artikel 3. Artikel 25 Insyn 1. Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål, samtidigt och på lika villkor, till Europaparlamentet och rådet översända de planer som medlemsstaterna lämnat in och de beslut som kommissionen offentliggjort. 2. Den information som kommissionen tillställer rådet inom ramen för denna förordning eller dess genomförande ska samtidigt göras tillgänglig för Europaparlamentet, vid behov under iakttagande av arrangemang för konfidentialitet. 3. Europaparlamentets behöriga utskott får uppmana kommissionen att lämna information om läget i kommissionens bedömning av planerna. Artikel 26 Social klimatdialog 1. För att stärka dialogen mellan unionens institutioner, särskilt Europaparlamentet och kommissionen, och säkerställa större insyn och redovisningsskyldighet får Europaparlamentets ansvariga utskott bjuda in kommissionen två gånger om året för att diskutera följande frågor: a) De planer som medlemsstaterna lämnat in. b) Kommissionens bedömning av de planer som medlemsstaterna lämnat in. c) Läget vad gäller uppnåendet av de delmål och mål som anges i de planer som medlemsstaterna lämnat in. d) Förfaranden för utbetalning, avbrytande och hävande, inklusive eventuella synpunkter som lagts fram och korrigerande åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna för att säkerställa att de delmål och mål som anges i de planer som lämnats in av dem uppnås på ett tillfredsställande sätt. 2. Kommissionen ska beakta de synpunkter som framkommit genom den sociala klimatdialogen, däribland eventuella tillhandahållna resolutioner från Europaparlamentet. KAPITEL V Slutbestämmelser Artikel 27 Utvärdering och översyn av fonden 1. Två år efter det att planernas genomförande inletts ska kommissionen lägga fram en utvärderingsrapport om fondens genomförande och funktion för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, med beaktande av resultaten av de första rapporter som medlemsstaterna lämnat in i enlighet med artikel 24, och vid behov lämna in ändringsförslag till denna förordning. 2. Den utvärderingsrapport som avses i punkt 1 ska särskilt innehålla en bedömning av a) i vilken utsträckning fondens mål som anges i artikel 3 har uppnåtts, effektiviteten i resursanvändningen och det europeiska mervärdet, b) för varje enskilt land, åtgärdernas och investeringarnas effektivitet och användningen av det direkta inkomststödet mot bakgrund av uppnåendet av de delmål och mål som fastställs i planerna, c) hur definitionerna av energifattigdom och transportfattigdom tillämpas i medlemsstaterna, på grundval av den information som avses i artikel 6.1 f, samt huruvida sådana definitioner behöver ändras, d) den fortsatta relevansen vad gäller alla mål samt åtgärder och investeringar som anges i artikel 8 i den här förordningen mot bakgrund av effekten på växthusgasutsläppen genom inbegripandet av växtgashusutsläpp från byggnader och vägtransporter i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG och från de nationella åtgärder som vidtagits för att uppfylla medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 ( 36 ) , samt den fortsatta relevansen vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål fortsätter i förhållande till möjlig utveckling när det gäller auktionering av utsläppsrätter inom ramen för utsläppshandelssystemet för byggnader, vägtransporter och ytterligare sektorer i enlighet med kapitel IVa i direktiv 2003/87/EG och andra relevanta överväganden. 3. Senast den 31 december 2033 ska kommissionen lägga fram en oberoende efterhandsutvärderingsrapport för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Efterhandsutvärderingsrapporten ska bestå av en övergripande bedömning av fonden och ska innehålla information om dess effekter. 4. Utan att föregripa den fleråriga budgetram som ska antas efter 2027 ska kommissionen, om intäkter från auktionering av utsläppsrätter enligt artikel 30d.5 i direktiv 2003/87/EG fastställs som egna medel i enlighet med artikel 311.3 i EUF-fördraget, vid behov lägga fram de förslag som krävs för att inom ramen för den fleråriga budgetramen efter 2027 säkerställa effektivitet och kontinuitet i genomförandet av fonden, som tillfälligt och undantagsvis finansieras genom externa inkomster avsatta för särskilda ändamål som genereras av utsläppsrätter från utsläppshandelssystemet. Artikel 28 Ändring av förordning (EU) 2021/1060 Följande artikel ska införas i förordning (EU) 2021/1060: ”Artikel 26a Medel som överförts från den sociala klimatfonden 1. Medel som överförs från den sociala klimatfonden, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/955 ( *1 ) ska genomföras i enlighet med den här förordningen och de bestämmelser som reglerar den fond till vilken medlen överförs och ska vara slutgiltiga. Sådana medel ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i den mening som avses i artikel 21.5 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 och ska läggas till de medel som avses i artikel 110 i den här förordningen. 2. Om medlemsstaterna genomför de medel som avses i punkt 1 i denna artikel inom ramen för delad förvaltning ska de lämna in programändringar i enlighet med artikel 24 i denna förordning avseende ett eller flera program. Medlemsstaterna ska planera användningen av sådana medel för att uppnå de klimatmål som fastställs för unionens budget i enlighet med artikel 6.1 i denna förordning. Dessa medel ska bidra till uppnåendet av de relevanta målen för den sociala klimatfonden enligt artikel 3 i förordning (EU) 2023/955 och ska användas för att stödja de åtgärder och investeringar som anges i artikel 8 i den förordningen. De ska planeras inom ramen för en eller flera särskilda prioriteringar som motsvarar ett eller flera specifika mål för den fond till vilken medlen överförs och för en eller flera regionkategorier, i tillämpliga fall, med angivande av den årliga fördelningen av medlen. De ska inte beaktas vid beräkningen av efterlevnaden av kraven på tematisk koncentration enligt de fondspecifika bestämmelserna. 3. Om kommissionen redan har godkänt en medlemsstats begäran om ändring av ett program som rör en överföring av medel från den sociala klimatfonden får medlemsstaten för eventuella ytterligare överföringar av medel under efterföljande år lämna in en anmälan om redovisningarna i tabellform i stället för en ändring av ett program, förutsatt att de föreslagna ändringarna uteslutande avser en ökning av de finansiella medlen utan några ytterligare ändringar av programmet. 4. Genom undantag från artikel 18 och artikel 86.1 andra stycket i denna förordning ska de medel som överförs i enlighet med den här artikeln och artikel 11.2 i förordning (EU) 2023/955 inte beaktas vid halvtidsutvärderingen och för flexibilitetsbeloppet. 5. Genom undantag från artikel 14.3 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ska den tidsfrist efter vilken kommissionen ska dra tillbaka beloppen i enlighet med artikel 105.1 i den här förordningen börja löpa från och med det år då motsvarande budgetåtaganden görs. Medel ska inte överföras till program inom målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg). Artikel 29 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Den ska tillämpas från och med den 30 juni 2024 då medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2023/959 ( 37 ) om ändring av direktiv 2003/87/EG vad gäller kapitel IVa i direktiv 2003/87/EG. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Strasbourg den 10 maj 2023. På Europaparlamentets vägnar R. METSOLA Ordförande På rådets vägnar J. ROSWALL Ordförande ( 1 ) EUT C 152, 6.4.2022, s. 158 . ( 2 ) EUT C 301, 5.8.2022, s. 70 . ( 3 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 april 2023 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 25 april 2023. ( 4 ) EUT L 282, 19.10.2016, s. 4 . ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) ( EUT L 243, 9.7.2021, s. 1 ). ( 6 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG ( EUT L 275, 25.10.2003, s. 32 ). ( 7 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda ( EUT L 153, 18.6.2010, s. 13 ). ( 8 ) EUT C 243, 27.6.2022, s. 35 . ( 9 ) Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 ( EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11 ). ( 10 ) Rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen ( EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 23 ). ( 11 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens ( EUT L 57, 18.2.2021, s. 17 ). ( 12 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 159 ). ( 13 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 ( EUT L 198, 22.6.2020, s. 13 ). ( 14 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 ( EUT L 328, 21.12.2018, s. 1 ). ( 15 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1056 av den 24 juni 2021 om inrättande av Fonden för en rättvis omställning ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 1 ). ( 16 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ). ( 17 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten ( EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1 ). ( 18 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) ( EUT L 119, 4.5.2016, s. 1 ). ( 19 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG ( EUT L 295, 21.11.2018, s. 39 ). ( 20 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 ( EUT L 248, 18.9.2013, s. 1 ). ( 21 ) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen ( EGT L 312, 23.12.1995, s. 1 ). ( 22 ) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter ( EGT L 292, 15.11.1996, s. 2 ). ( 23 ) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ( EUT L 283, 31.10.2017, s. 1 ). ( 24 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen ( EUT L 198, 28.7.2017, s. 29 ). ( 25 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ( EUT L 328, 21.12.2018, s. 82 ). ( 26 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 av den 10 oktober 2019 om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 808/2004, (EG) nr 452/2008 och (EG) nr 1338/2008 samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 och rådets förordning (EG) nr 577/98 ( EUT L 261 I, 14.10.2019, s. 1 ). ( 27 ) Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget ( EUT L 187, 26.6.2014, s. 1 ). ( 28 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU ( EUT L 158, 14.6.2019, s. 125 ). ( 29 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 av den 17 april 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon och om upphävande av förordningarna (EG) nr 443/2009 och (EU) nr 510/2011 ( EUT L 111, 25.4.2019, s. 13 ). ( 30 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/240 av den 10 februari 2021 om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd ( EUT L 57, 18.2.2021, s. 1 ). ( 31 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 ( EUT L 107, 26.3.2021, s. 30 ). ( 32 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon ( EUT L 120, 15.5.2009, s. 5 ). ( 33 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG ( EUT L 141, 5.6.2015, s. 73 ). ( 34 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG ( EUT L 94, 28.3.2014, s. 65 ). ( 35 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn ( EUT L 172, 26.6.2019, s. 56 ). ( 36 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 ( EUT L 156, 19.6.2018, s. 26 ). ( 37 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2023/959 av den 10 maj 2023 om ändring av direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen, och beslut (EU) 2015/1814 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem (se sidan 134 i detta nummer av EUT). BILAGA I METOD FÖR BERÄKNING AV DET HÖGSTA ANSLAGET FÖR VARJE MEDLEMSSTAT INOM RAMEN FÖR FONDEN I ENLIGHET MED ARTIKEL 14 I denna bilaga fastställs metoden för beräkning av det högsta anslag som finns tillgängligt för varje medlemsstat i enlighet med artiklarna 10 och 14. I metoden beaktas följande variabler med avseende på varje medlemsstat: — Befolkning som riskerar att drabbas av fattigdom i landsbygdsområden (2019). — Koldioxidutsläpp från hushållens bränsleförbränning (i genomsnitt 2016–2018). — Procentandelen hushåll som riskerar att drabbas av fattigdom och som ligger efter med betalningar för hushållsräkningar (2019). — Total befolkning (2019). — Medlemsstatens bruttonationalinkomst (BNI) per capita mätt i köpkraftsstandard (2019). — Andelen referensutsläpp enligt artikel 4.2 i förordning (EU) 2018/842 för utsläppskällorna 1A3b, 1A4a och 1A4b, i enlighet med 2006 års IPCC-riktlinjer för nationella inventeringar av växthusgaser (genomsnitt 2016–2018), efter en omfattande översyn i enlighet med artikel 4.3 i den förordningen. Det högsta anslaget till en medlemsstat inom ramen för fonden (MFA i ) fastställas enligt följande: där det högsta beloppet (MA) för genomförandet av den fond som avses i artikel 10.1 och α i är medlemsstatens i andel i av det högsta beloppet, som fastställs på grundval av följande steg: där f i = 1 om ; f i = 2,5 om där, för varje medlemsstat, i rural pop i är den befolkning som riskerar att drabbas av fattigdom i landsbygdsområden i medlemsstaten i, rural pop EU är summan av den befolkning som riskerar att drabbas av fattigdom i landsbygdsområden i medlemsstaterna i EU-27, pop i är befolkningen i medlemsstaten i, pop EU är summan av befolkningen i medlemsstaterna i EU-27, HCO 2 i är koldioxidutsläppen från bränsleförbränning från hushåll i medlemsstaten i, HCO 2 EU är summan av koldioxidutsläppen från bränsleförbränning från hushåll i medlemsstaterna i EU-27, arrears i ä r den procentandel av hushållen som riskerar att drabbas av fattigdom och som ligger efter med betalningar för hushållsräkningar i medlemsstaten i, arrears EU är den procentandel av hushållen som riskerar att drabbas av fattigdom och som ligger efter med betalningar för hushållsräkningar i EU-27, är BNI per capita i medlemsstaten i, är BNI per capita i EU-27. β i för de medlemsstater vars BNI per capita understiger värdet för EU-27 och för vilka är den minsta komponenten justeras proportionellt för att säkerställa att summan av β i för alla medlemsstater är lika med 100 %. Alla λ i justeras proportionellt för att säkerställa att summan är lika med 100 %. För alla medlemsstater gäller att α i inte får understiga 0,07 % av det högsta belopp som avses i artikel 10.1. α i för alla medlemsstater vars α i överstiger 0,07 % justeras proportionellt för att säkerställa att summan av α i alla motsvarar 100 %. För medlemsstater vars BNI per capita understiger 90 % av värdet för EU-27 kan inte α i vara lägre än andelen referensutsläpp i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EU) 2018/842 för utsläppskällorna 1A3b, 1A4a och 1A4b, såsom fastställs i 2006 års IPCC-riktlinjer för nationella inventeringar av växthusgaser vad gäller genomsnittet för perioden 2016–2018, enligt den omfattande översynen i enlighet med artikel 4.3 i den förordningen. α i i medlemsstater vars BNI per capita överstiger värdet för EU-27 justeras proportionellt för att säkerställa att summan av alla α i motsvarar 100 %. BILAGA II Högsta anslag för varje medlemsstat inom ramen för fonden i enlighet med artiklarna 10 och 14 Tillämpningen av metoden i bilaga I på de belopp som avses i artikel 10.1 leder till följande andel och högsta anslag för varje medlemsstat: Alla belopp som hänför sig till artikel 10.3 kommer att täckas proportionellt inom gränserna för det högsta anslaget för varje medlemsstat. Högsta anslag per medlemsstat Medlemsstat Andel som % av det totala beloppet TOTALT 2026–2032 (EUR, löpande priser) Enligt artikel 10.1 första och andra styckena Enligt artikel 10.1 tredje stycket Belgien 2,55 1 659 606 425 1 394 069 397 Bulgarien 3,85 2 499 490 282 2 099 571 836 Tjeckien 2,40 1 562 617 717 1 312 598 882 Danmark 0,50 324 991 338 272 992 724 Tyskland 8,18 5 317 778 511 4 466 933 949 Estland 0,29 186 244 570 156 445 439 Irland 1,02 663 390 868 557 248 329 Grekland 5,52 3 586 843 608 3 012 948 631 Spanien 10,52 6 837 784 631 5 743 739 090 Frankrike 11,19 7 276 283 944 6 112 078 513 Kroatien 1,94 1 263 071 899 1 060 980 395 Italien 10,81 7 023 970 924 5 900 135 577 Cypern 0,20 131 205 466 110 212 591 Lettland 0,71 463 676 528 389 488 284 Litauen 1,02 664 171 367 557 903 948 Luxemburg 0,10 66 102 592 55 526 177 Ungern 4,33 2 815 968 174 2 365 413 267 Malta 0,07 45 500 000 38 220 000 Nederländerna 1,11 720 463 632 605 189 451 Österrike 0,89 578 936 189 486 306 399 Polen 17,60 11 439 026 446 9 608 782 215 Portugal 1,88 1 223 154 017 1 027 449 374 Rumänien 9,25 6 012 677 290 5 050 648 923 Slovenien 0,55 357 971 733 300 696 256 Slovakien 2,35 1 530 553 074 1 285 664 582 Finland 0,54 348 132 328 292 431 155 Sverige 0,62 400 386 447 336 324 616 EU-27 100 % 65 000 000 000 54 600 000 000 BILAGA III Nyckelkrav för Medlemsstatens interna kontrollsystem 1. Medlemsstaten ska tillhandahålla ett ändamålsenligt och effektivt system för intern kontroll, i enlighet med sina institutionella, rättsliga och finansiella ramar, inbegripet åtskillnad mellan funktioner och former för rapportering, tillsyn och övervakning. Detta inbegriper a) utnämning av de myndigheter som ska ansvara för genomförandet av planen och fördelningen av tillhörande ansvarsområden och funktioner, b) utnämning av den myndighet eller de myndigheter som ska ansvara för undertecknandet av den förvaltningsförklaring som åtföljer betalningsansökningarna, c) förfaranden som säkerställer att denna myndighet eller dessa myndigheter får garantier för att de delmål och mål som anges i planen uppnås, att medlen förvaltas i enlighet med alla tillämpliga regler, i synnerhet regler om undvikande av intressekonflikter, förebyggande av bedrägerier, korruption och dubbelfinansiering, d) en lämplig åtskillnad mellan förvaltnings- och revisionsfunktioner. 2. Medlemsstaten ska effektivt genomföra proportionella åtgärder mot bedrägerier och korruption samt vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt undvika intressekonflikter. Detta inbegriper a) lämpliga åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera bedrägerier, korruption och intressekonflikter, samt för att undvika dubbelfinansiering och vidta rättsliga åtgärder för att återkräva medel som har förskingrats, b) en bedömning av bedrägeririsker och fastställande av lämpliga riskreducerande åtgärder. 3. Medlemsstaten ska upprätthålla lämpliga förfaranden för utarbetande av förvaltningsförklaringen och sammanfattningen av de revisioner som utförts på nationell nivå. Detta inbegriper a) ett effektivt förfarande för att utarbeta förvaltningsförklaringen, dokumentation av sammanfattningen av revisioner och bevarande av den underliggande informationen för verifieringskedjan, b) effektiva förfaranden för att säkerställa att alla fall av bedrägerier, korruption och intressekonflikter rapporteras korrekt och korrigeras genom återkrav. 4. För att tillhandahålla den information som krävs ska medlemsstaten säkerställa lämpliga förvaltningskontroller, inbegripet förfaranden för att kontrollera att delmål och mål uppnås och att övergripande principer för sund ekonomisk förvaltning följs. Detta inbegriper a) lämpliga förvaltningskontroller genom vilka de verkställande myndigheterna kommer att kontrollera uppnåendet av fondens delmål och mål (t.ex. skrivbordsgranskningar, kontroller på plats), b) lämpliga förvaltningskontroller genom vilka de verkställande myndigheterna kommer att kontrollera avsaknaden av allvarliga oriktigheter, nämligen bedrägerier, korruption och intressekonflikter samt dubbelfinansiering (t.ex. skrivbordsgranskningar, kontroller på plats). 5. Medlemsstaten ska genomföra lämpliga och oberoende revisioner av system och verksamhet i enlighet med internationellt accepterade revisionsstandarder. Detta inbegriper a) utnämning av det eller de organ som ska utföra revisioner av system och verksamhet och hur dess/deras funktionella oberoende säkerställs, b) tilldelning av tillräckliga medel till detta organ eller dessa organ för fondens syften, c) organets eller organens effektiva hantering av risken för bedrägeri, korruption, intressekonflikter och dubbelfinansiering både genom systemrevisioner och revisioner av verksamhet. 6. Medlemsstaten ska upprätthålla ett effektivt system för att säkerställa att all information och alla handlingar som behövs för verifieringskedjan bevaras. Detta inbegriper a) effektiv insamling, registrering och lagring i ett elektroniskt system av uppgifter om slutmottagarna av de åtgärder eller investeringar som krävs för att uppnå delmålen och målen, b) åtkomst till uppgifterna om slutmottagare för kommissionen, Olaf, Europeiska revisionsrätten och, för de medlemsstater som deltar i ett fördjupat samarbete i enlighet med förordning (EU) 2017/1939, Eppo. BILAGA IV Gemensamma indikatorer för vägledande delmål och mål för medlemsstaternas sociala klimatplaner som avses i artikel 6.1 m, medlemsstatens övervakning av genomförandet av den plan som avses i artikel 24.1, kommissionens utvärdering av framstegen mot fondens mål enligt artikel 24.4 Åtgärder och investeringar kan bidra till flera av de gemensamma indikatorerna. Om en medlemsstats plan inte innehåller någon åtgärd eller investering som bidrar till vissa av indikatorerna får medlemsstaten ange ”ej tillämpligt”. Nummer Gemensam indikator för stöd från fonden Förklaring Enhet Byggnadssektorn Kontextindikatorer 1 Antal utsatta hushåll I linje med definitionen i artikel 2.10. Antal hushåll 2 Antal hushåll i energifattigdom I linje med definitionen i artikel 2.1. Antal hushåll Resultatindikatorer 3 Antal utsatta hushåll som har gynnats av minst en strukturåtgärd som minskar deras utsläpp i byggnadssektorn I linje med artiklarna 2.10 och 8.1. Endast åtgärder som följer av stöd från fonden. Antal hushåll 4 Antal byggnader som har genomgått totalrenovering, dvs. renovering som omvandlar en byggnad eller byggnadsenhet a) före den 1 januari 2030 till en nära-nollenergibyggnad b) från och med den 1 januari 2030 till en nollutsläppsbyggnad) Indikatorn räknar antalet byggnader och motsvarande golvyta som renoveras helt eller delvis baserat på stöd från åtgärder och investeringar inom ramen för fonden, där ”byggnadsrenovering” definieras i artikel 2.13. Dessutom ska indikatorn skilja mellan byggnader på grundval av deras energicertifikatklass och specifikt ange hur många byggnader med sämst prestanda som har renoverats. Byggnadsenheter 5 Total användbar golvyta i byggnader som genomgått totalrenovering, dvs. en renovering som omvandlar en byggnad eller byggnadsenhet a) före den 1 januari 2030 till en nära-nollenergibyggnad b) från och med den 1 januari 2030 till en nollutsläppsbyggnad Renoverad golvyta (m 2 /år) 6 Antal byggnader som genomgått andra energirenoveringar (dvs. alla energirenoveringar utom totalrenoveringar, som ska rapporteras ovan) Byggnadsenheter 7 Total användbar golvyta i byggnader som genomgått andra energirenoveringar (dvs. alla energirenoveringar utom totalrenoveringar, som ska rapporteras ovan) Renoverad golvyta (m 2 /år) 8 Ersättning av värmesystem för fossila bränslen med en anläggning baserad på förnybar energi och/eller en högeffektiv anläggning på grundval av den energimärkningsklass som fastställs i den relevanta rättsakten. Dessa åtgärder uppfyller EU:s riktmärke för förnybar energi och den vägledande andelen förnybar energi (i den slutliga energianvändningen) som fastställs på nationell nivå inom byggnadssektorn enligt relevanta bestämmelser i direktiv (EU) 2018/2001, Värme- och kylsystem med förnybar energi och förnybar el kan båda bidra till detta riktmärke. Dessa åtgärder skulle också bidra till målet för värme och kyla med förnybar energi enligt relevanta bestämmelser i det direktivet. Detta gäller endast ytterligare ersättning av värmesystem för fossila bränslen på grund av stöd från fonden. Antal enheter i värmesystem för fossila bränslen som ersatts (t.ex. av en värmepump eller solvärmeanläggning) 9 Ytterligare operativ kapacitet installerad för förnybar energi Antal och kapacitet för solcells- och solfångare på tak eller solcellspaneler (PVT). Värmepumparnas antal och kapacitet. Antal och kapacitet för annan teknik för rumsuppvärmning och rumskylning med förnybar energi, inbegripet värmepannor baserade på förnybar energi. Gäller endast ytterligare operativ kapacitet på grund av stöd från fonden. MW 10 antal enheter Resultatindikatorer 11 Minskning av antalet utsatta hushåll Minskning av antalet utsatta hushåll till följd av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. % 12 Beräknad minskning av utsläppen av växthusgaser inom byggnadssektorn Minskade utsläpp av växthusgaser inom byggnadssektorn till följd av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. Utsläppen i byggnadssektorn fastställs som de som omfattas av kapitel IVa i direktiv 2003/87/EG (för byggnadssektorn, utsläppskällorna 1A4a och 1A4b som fastställs i 2006 års IPCC-riktlinjer för nationella inventeringar av växthusgaser). ktCO 2 e 13 Minskning av antalet hushåll i energifattigdom Minskning av antalet hushåll i energifattigdom till följd av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. Medlemsstater som berörs av artikel 3.3 d i förordning (EU) 2018/1999 ska, i enlighet med artikel 24 b i den förordningen, i sin integrerade nationella energi- och klimatlägesrapport inkludera kvantitativ information om antalet hushåll i energifattigdom. Medlemsstaterna får använda och är inte begränsade till de indikatorer som finns tillgängliga hos Eurostat, som identifierats som relevanta i kommissionens rekommendation (EU) 2020/1563 av den 14 oktober 2020 om energifattigdom ( 1 ) och som förtecknas i rapporteringsmallen för integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporter. Sjukhus, vårdhem, fångvårdsanstalter, militärbaracker, religiösa institutioner, pensionat, arbetarbostäder etc. räknas inte in i indikatorn. % 14 Besparingar i årlig primärenergiförbrukning De energibesparingar som uppnås ska för detta ändamål endast beräknas på grundval av det ekonomiska stödet från fonden. Medlemsstaterna ska rapportera om den minskning av den årliga slutliga energianvändningen/primärenergiförbrukningen som uppnåtts bland utsatta hushåll, personer som påverkas av energifattigdom och, i förekommande fall, personer som bor i subventionerat boende i enlighet med relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv om energieffektivitet (omarbetning), på grund av fondstöd som kompletterar den nationella energieffektivitetsfonden enligt de relevanta bestämmelserna i det direktivet, inbegripet genom kvotpliktsystem för energieffektivitet och alternativa policyåtgärder i enlighet med den relevanta bestämmelsen i det direktivet, inbegripet insatser som gjorts för att uppfylla minimistandarder för energiprestanda i enlighet med relevanta bestämmelser i det direktivet). MWh/år 15 kWh/m 2 (om total golvyta finns tillgänglig) 16 Besparingar i den årliga slutliga energianvändningen Referensscenariot avser den årliga slutliga energianvändningen och primärenergiförbrukningen före insatsen, och det uppnådda värdet avser den årliga slutliga energianvändningen och primärenergiförbrukningen för året efter insatsen. Energibesparingar i enskilda byggnader ska dokumenteras på grundval av energicertifikat eller andra kriterier för att fastställa de eftersträvade eller uppnådda energibesparingar som anges i den relevanta bestämmelsen i Europaparlamentets och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda (omarbetning). kWh/m 2 (om total golvyta finns tillgänglig) 17 MWh/år Vägtransportsektorn Kontextindikatorer 18 Antal utsatta transportanvändare I linje med definitionen i artikel 2.12. Antal hushåll 19 Antal hushåll i transportfattigdom I linje med definitionen i artikel 2.2. Antal hushåll Resultatindikatorer 20 Antal utsatta transportanvändare som har gynnats av minst en strukturåtgärd som minskar deras utsläpp i vägtransportsektorn I linje med artiklarna 2.12 och 8.1. Endast åtgärder som följer av stöd från fonden. Antal hushåll 21 Inköp av utsläppsfria fordon Antal utsläppsfria fordon som stöds av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. Antal utsläppsfria fordon 22 Inköp av utsläppssnåla fordon Antal utsläppssnåla fordon som stöds av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. Antal utsläppssnåla fordon 23 Inköp av cyklar och fordon för mikromobilitet Antal cyklar och fordon för mikromobilitet som stöds av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. Antal cyklar och fordon för mikromobilitet 24 Ytterligare infrastruktur för alternativa bränslen (tanknings-/laddningspunkter) Antal tanknings- och laddningspunkter (nya eller uppgraderade) för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som stöds av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden, med ytterligare fokus på avlägsna områden. Termerna ”alternativt bränsle”, ”laddningspunkt” och ”tankningspunkt” ska ha samma betydelse som definitionerna av dessa termer i Europaparlamentets och rådets förordning om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU. Indikatorn ska samlas in och rapporteras separat för i) laddningspunkter och ii) tankningspunkter. Som en del av det senare ska iii) tankningspunkter för vätgas rapporteras separat. Antal tanknings- och laddningspunkter 25 Prisnedsatta eller kostnadsfria biljetter till kollektivtrafiken Antal kollektivtrafiksanvändare som stöds av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. Indikatorn ska samlas in och rapporteras separat mellan i) prisnedsatta och ii) kostnadsfria biljetter. Antal användare 26 Ytterligare lösningar för delad och anropsstyrd mobilitet Antal användare av lösningar för delad och anropsstyrd mobilitet som stöds av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. Antal användare 27 Enheter 28 Särskild cykelinfrastruktur som får stöd Längd på särskild cykelinfrastruktur som nyligen byggts eller uppgraderats avsevärt genom projekt som stöds inom ramen för fonden. Särskild cykelinfrastruktur omfattar cykelanläggningar som är avskilda från vägar för fordonstrafik eller andra delar av samma väg med hjälp av strukturella medel (kantsten, barriärer), cykelgator, cykeltunnlar osv. För cykelinfrastruktur med åtskilda enkelriktade körfält på väg (t.ex. på vardera sidan av vägen) mäts längden som körfältslängd. Antal km Resultatindikatorer 29 Antal utsatta transportanvändare Minskning av antalet transportanvändare till följd av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. % 30 Minskning av antalet hushåll i transportfattigdom Minskning av antalet hushåll i transportfattigdom till följd av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. % 31 Minskning av utsläppen av växthusgaser inom vägtransportsektorn. Medlemsstaterna ska rapportera om minskningen av växthusgasutsläppen inom vägtransportsektorn till följd av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. Utsläppen inom vägtransportsektorn definieras som de som omfattas av kapitel IVa i direktiv 2003/87/EG (för vägtransportsektorn, utsläppskällorna 1A3b som fastställs i 2006 års IPCC-riktlinjer för nationella inventeringar av växthusgaser). ktCO 2 e Mikroföretag (både byggnads- och vägtransportsektorn) Kontextindikatorer 32 Antal utsatta mikroföretag I linje med definitionen i artikel 2.11. Antal mikroföretag Resultatindikatorer 33 Antal utsatta mikroföretag som har gynnats av minst en strukturåtgärd som minskar deras utsläpp i byggnads- och vägtransportsektorn I linje med artiklarna 2.11 och 8.1. Endast åtgärder som följer av stöd från fonden. Antal mikroföretag Resultatindikatorer 34 Minskning av antalet utsatta mikroföretag Minskning av antalet utsatta mikroföretag till följd av åtgärder och investeringar som finansieras inom ramen för fonden. % Tillfälligt direkt inkomststöd Kontextindikatorer 35 Andel av tillfälligt direkt inkomststöd i de totala kostnaderna för de sociala klimatplanerna I linje med artiklarna 4.3 och 10. % Resultatindikatorer 36 Antal utsatta hushåll och utsatta transportanvändare som har fått tillfälligt direkt inkomststöd Indikatorn ska ange antalet utsatta hushåll och utsatta transportanvändare som har fått tillfälligt direkt inkomststöd, och därmed räkna samtliga slutmottagare av det tillfälliga direkta inkomststöd som betalas ut inom ramen för fonden. Indikatorn ska samlas in och rapporteras separat för utsatta hushåll och för utsatta transportanvändare, i linje med artiklarna 2.10, 2.12 och 4.3. Antal utsatta hushåll (enhet: hushåll) 37 Antal utsatta transportanvändare (enhet: hushåll) Resultatindikatorer 38 Genomsnittligt tillfälligt direkt inkomststöd per utsatt hushåll och utsatt transportanvändare Indikatorn ska ange det genomsnittliga beloppet för tillfälligt direkt inkomststöd som mottagits per utsatt hushåll och utsatt transportanvändare inom ramen för fonden. EUR/hushåll (byggnadssektorn) 39 EUR/hushåll (vägtransportsektorn) ( 1 ) EUT L 357, 27.10.2020, s. 35 . BILAGA V Mall för sociala klimatplaner som avses i artikel 6.7 Innehållsförteckning 1. ÖVERSIKT OCH FÖRFARANDE FÖR UPPRÄTTANDE AV DEN SOCIALA KLIMATPLANEN 43 1.1 Sammanfattning 43 1.2 Översikt över den rådande politiska situationen 43 1.3 Offentlig samrådsprocess 43 2. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDER OCH INVESTERINGAR, DELMÅL OCH MÅL 44 2.1 KOMPONENT [1][2]: [byggnadssektorn] [transportsektorn] 44 i) Beskrivning av komponenten 44 ii) Beskrivning av komponentens åtgärder och investeringar 44 iii) Inte orsaka någon betydande skada 44 iv) Delmål, mål och tidsplan 45 v) Finansiering och kostnader 45 vi) Motivering för att gynna andra enheter än utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare (i tillämpliga fall) 45 vii) Komponentens beräknade totala omkostnader 46 viii) Scenario i händelse av ett senare införande av utsläppshandelssystemet 46 2.2 KOMPONENT [3]: direkt inkomststöd 46 i) Beskrivning av komponenten 46 ii) Beskrivning av komponentens åtgärder 46 iii) Delmål och mål för åtgärder direkt inkomststöd 47 iv) Motivering av åtgärderna 47 v) Kostnader för åtgärderna 47 vi) Motivering för att gynna andra enheter än utsatta hushåll och utsatta transportanvändare (i tillämpliga fall) 47 vii) Beräknad kostnad för planen vad gäller komponenten för tillfälligt direkt inkomststöd 48 viii) Scenario vid ett senare införande av utsläppshandelssystemet 48 2.3 Tekniskt stöd 48 2.4 Överföringar till program med delad förvaltning 48 2.5 Totala kostnader 48 3. ANALYS OCH ÖVERGRIPANDE EFFEKTER 49 3.1 Definitioner 49 3.2 Förväntade effekter på utsatta grupper 49 3.3 Förväntade effekter av de planerade åtgärderna och investeringarna 49 4. KOMPLEMENTARITET, ADDITIONALITET OCH GENOMFÖRANDE AV PLANEN 50 4.1 Övervakning och genomförande av planen 50 4.2 Förenlighet med andra initiativ 50 4.3 Komplementaritet i finansieringen 50 4.4 Additionalitet 50 4.5 Geografiska särdrag 51 4.6 Förebyggande av korruption, bedrägerier och intressekonflikter 51 4.7 Information, kommunikation och synlighet 51 1. ÖVERSIKT OCH FÖRFARANDE FÖR UPPRÄTTANDE AV DEN SOCIALA KLIMATPLANEN 1.1 Sammanfattning Den gröna omställningen i medlemsstaten i sitt sammanhang, med särskild tonvikt på de viktigaste utmaningarna till följd av de sociala konsekvenserna av att inkludera växthusgasutsläpp från byggnads- och vägtransportsektorerna i tillämpningsområdet för direktiv 2003/87/EG och hur dessa utmaningar kommer att beaktas i planen. En översiktstabell som sammanfattar planens huvudsakliga mål, tillsammans med de beräknade totala kostnaderna för planen, inbegripet bidraget från fonden, det nationella bidraget och de medel från program med delad förvaltning som ska överföras till fonden, uppdelade på de tre insatsområdena: åtgärder och investeringar för byggnadssektorn, för vägtransportsektorn, och åtgärder för direkt inkomststöd, på grundval av nedanstående mall: Insatsområde Totala kostnader (i absoluta tal och % av den totala finansieringen) per finansierings-källa Översikt över de viktigaste planerade åtgärderna och investeringarna Mål för åtgärderna och investeringarna Effekter av åtgärder och investeringar Minskning av utsatta hushåll och utsatta transportanvändare (enhet: hushåll) Minskning av koldioxidutsläpp Byggnads-sektorn Vägtransport-sektorn Tillfälligt direkt inkomststöd Tekniskt stöd (artikel 8.3) Bidrag till instrumentet för tekniskt stöd (artikel 11.3) Bidrag till medlemsstats-komponenten i InvestEU (artikel 11.3) 1.2 Översikt över den rådande politiska situationen Information om nuvarande nationella energi- och klimatpolitik, hur den tillämpas i ett nationellt sammanhang, med särskilt fokus på byggnads- och transportsektorerna och med avseende på de mest utsatta grupperna. 1.3 Samrådsprocess En sammanfattning av samrådsprocessen med lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer, ungdomsorganisationer och andra relevanta parter, som genomförts i enlighet med den nationella rättsliga ramen, för utarbetandet och, när så är möjligt, genomförandet av planen, och som ska täcka samrådsverksamhetens omfattning, typ och tidpunkt samt hur de berörda parternas synpunkter återspeglas i planen. 2. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDER OCH INVESTERINGAR, DELMÅL OCH MÅL Information om varje komponent för planens tre områden separat: — byggnadssektorn, — vägtransportsektorn, — tillfälligt direkt inkomststöd. En komponent kan innehålla flera delkomponenter som är inriktade på en särskild utmaning eller ett specifikt behov. Varje komponent eller delkomponent kan innehålla en eller flera åtgärder eller investeringar som är nära förbundna med eller ömsesidigt beroende av varandra. 2.1 KOMPONENT [1][2]: [byggnadssektorn] [transportsektorn] Information om komponenten: i) Beskrivning av komponenten Sammanfattningsruta: Sammanfattningsruta för komponent [1] [2] [byggnadssektorn] [transportsektorn] Insatsområde: [byggnadssektorn] [transportsektorn] Mål: Åtgärder och investeringar: Totala beräknade kostnader: XX EUR, varav Kostnader som ska täckas inom ramen för fonden: XX EUR Kostnader som ska täckas av det nationella bidraget: XX EUR ii) Beskrivning av komponentens åtgärder och investeringar Detaljerad beskrivning av komponenten och dess särskilda åtgärder och investeringar samt deras inbördes kopplingar och synergier, som ska omfatta följande: — En tydlig och evidensbaserad analys av de befintliga utmaningarna och hur de hanteras med hjälp av åtgärderna och investeringarna. — Åtgärdens eller investeringens art, typ och storlek, som kan inbegripa ytterligare tekniska stödåtgärder i enlighet med artikel 11.4, med angivande av om den är ny eller en befintlig åtgärd eller investering som är avsedd att förlängas med stöd från fonden. — Detaljerad information om syftet med åtgärden eller investeringen och om på vem och vad den är inriktad. En förklaring av hur åtgärden och investeringen effektivt skulle bidra till att uppnå målen för fonden inom ramen för den övergripande utformningen av en medlemsstats relevanta politik, och hur den kommer att bidra till att minska fossilbränsleberoendet. — En beskrivning av hur åtgärden eller investeringen genomförs (medlen för genomförande), med hänvisning till medlemsstatens administrativa kapacitet på central, och i förekommande fall regional och lokal nivå, med en förklaring av hur medlen kommer att absorberas i tid och kanaliseras till subnationella nivåer, i tillämpliga fall. — En förklaring av hur åtgärden eller investeringen kommer att syfta till att åtgärda bristande jämställdhet, i tillämpliga fall. — Tidsplanen för åtgärden eller investeringen; för stöd till utsläppssnåla fordon en tidsplan för gradvis minskning av det stödet. iii) Inte orsaka någon betydande skada Information om hur de åtgärder och investeringar som ingår i komponenten överensstämmer med principen om att inte orsaka någon betydande skada i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852. Kommissionen kommer att tillhandahålla teknisk vägledning i enlighet med artikel 6.5 i den här förordningen. iv) Delmål, mål och tidsplan Information om varje delmål och mål som kommer att återspegla framstegen med att genomföra åtgärder och investeringar för denna komponent, enligt följande: — Varför detta specifika delmål eller mål valdes, — vad milstolpen eller målet mäter, — hur detta kommer att mätas, vilken metod och källa som kommer att användas och hur man objektivt kommer att kontrollera att delmålet eller målet är korrekt uppnått — vilket referensscenario (utgångspunkt) och vilken nivå eller specifik punkt som ska uppnås, — när det kommer att ha uppnåtts (kvartal och år), — vem och vilken institution som ska ansvara för genomförande, mätning och rapportering. Tabell med delmål, mål och tidsplan för komponenterna med följande information: Löp-nummer Åtgärdens/investeringens namn Delmål eller mål Namn på delmål/mål Kvalitativa indikatorer (delmål) Kvantitativa indikatorer (mål) Tidsplan för uppnående Beskrivning av varje delmål och mål Enhet för åtgärd/investering Referensscenario Mål Kvartal År v) Finansiering och kostnader Information och förklaring om den beräknade totala kostnaden för komponenten och för varje åtgärd och investering, styrkt av lämplig motivering, inbegripet — använd metod, underliggande antaganden (t.ex. om enhetskostnader, kostnader för insatsvaror) och motivering av dessa antaganden, — vägledande heltäckande tidsplan för när dessa omkostnader förväntas uppstå, — information om det nationella bidraget till de totala kostnaderna för åtgärderna och investeringarna, — eventuell information om vilken finansiering från andra unionsinstrument som är eller skulle kunna bli aktuell för samma komponent, — eventuell information om planerad finansiering från privata källor och vilken hävstångseffekt som eftersträvas, i förekommande fall, — motivering av de beräknade kostnadernas rimlighet och trovärdighet, vid behov med beaktande av nationella särdrag. vi) Motivering för att gynna andra enheter än utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare (i tillämpliga fall) Om stöd från fonden tillhandahålls genom andra offentliga eller privata enheter än utsatta hushåll, utsatta mikroföretag eller utsatta transportanvändare, en förklaring av vilka åtgärder eller investeringar som dessa enheter kommer att genomföra och hur dessa åtgärder och investeringar i sista hand kommer att gynna utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare. Om stöd från fonden tillhandahålls genom finansförmedlare, en beskrivning av de åtgärder som medlemsstaten avser att vidta för att säkerställa att finansförmedlare överför hela förmånen till slutmottagarna. vii) Komponentens beräknade totala omkostnader Fyll i tabellen (enligt nedanstående mall) över beräknade kostnader för åtgärder och investeringar som ingår i komponenten: Löpnummer Berörd åtgärd (åtgärd eller investering) Relevant tidsperiod Beräknade kostnader för vilka det begärs medel från fonden Begärt totalt Om tillgängligt: fördelning per år Från och med (datum) Till och med (datum) Belopp (miljoner EUR) 2026 2027 2028 2029 2030 2031 2032 viii) Scenario i händelse av ett senare införande av utsläppshandelssystemet En beskrivning och kvantifiering av de nödvändiga anpassningarna av åtgärderna, investeringarna, delmålen, målen, storleken på det nationella bidraget och andra relevanta delar av planen till följd av att införandet av det utsläppshandelssystem som inrättats i enlighet med kapitel IVa i direktiv 2003/87/EG i enlighet med artikel 30k i det direktivet har skjutits upp. En särskild version av sammanfattningsrutan, tabellen över delmål, mål och tidsplan samt tabellen över beräknade kostnader. 2.2 KOMPONENT [3]: direkt inkomststöd Information om komponenten för direkt inkomststöd: i) Beskrivning av komponenten Sammanfattningsruta: Sammanfattningsruta för komponent 3 – direkt inkomststöd Insatsområde: direkt inkomststöd Mål: Åtgärder: Totala beräknade kostnader: XX EUR, varav Kostnader som ska täckas inom ramen för fonden: XX EUR Kostnader som ska täckas av det nationella bidraget: XX EUR ii) Beskrivning av komponentens åtgärder En detaljerad beskrivning av komponenten och dess särskilda åtgärder samt deras inbördes kopplingar och synergier, inbegripet — en tydlig och evidensbaserad analys av de befintliga utmaningarna och hur de hanteras samt stödets mål, — stödets art, typ och storlek, — detaljerad information om stödets slutmottagare och de kriterier som använts för att identifiera dem, — tidsplanen för minskningen av det direkta inkomststödet i linje med fondens tidsplan, inbegripet ett konkret slutdatum för stödet, — en förklaring av hur stödet kommer att syfta till att åtgärda bristande jämställdhet, i tillämpliga fall, — beskrivning av hur stödet genomförs, — information om det nationella bidraget till åtgärdskostnaderna. iii) Delmål och mål för åtgärder direkt inkomststöd Information om varje delmål och mål som kommer att återspegla framstegen med genomförandet av denna komponent, enligt följande: — Varför det specifika delmålet eller målet valdes, — vad milstolpen eller målet mäter, — hur detta kommer att mätas, vilken metod och källa som kommer att användas och hur man objektivt kommer att kontrollera att delmålet eller målet uppnås korrekt, — vilket referensscenario (utgångspunkt) och vilken nivå eller specifik punkt som ska uppnås, — när det kommer att ha uppnåtts, — vem och vilken institution som ska ansvara för genomförande, mätning och rapportering. Tabell (enligt nedanstående mall) med delmål, mål och tidsplan för åtgärder för tillfälligt direkt inkomststöd: Löpnummer Åtgärd Delmål eller mål Namn på delmål/mål Kvalitativa indikatorer (delmål) Kvantitativa indikatorer (mål) Tidsplan för uppnående Beskrivning av varje delmål och mål Enhet för åtgärd Referensscenario Mål Kvartal År iv) Motivering av åtgärderna Motivering av behovet av tillfälligt direkt inkomststöd på grundval av kriterierna i artiklarna 6.1 och 8.2: — Kvantitativ beräkning och en kvalitativ förklaring av hur åtgärderna i planen förväntas minska energifattigdom och transportfattigdomen och utsattheten för hushåll och transportanvändare i samband med ökade priser på vägtransporter och bränsle för uppvärmning. — Motivering av den föreslagna tidsplanen för det minskade tillfälliga direkta inkomststödet och villkoren för när det inte längre är tillämpligt. — Beskrivning av hur mottagargrupperna av tillfälligt direkt inkomststöd också omfattas av strukturella åtgärder och investeringar för att effektivt lyfta dem ur energifattigdom och transportfattigdom, och en beskrivning av hur tillfälligt direkt inkomststöd kompletterar strukturella åtgärder och investeringar för att stödja utsatta hushåll och utsatta transportanvändare. v) Kostnader för åtgärderna Information om den beräknade totala kostnaden för komponenten, styrkt av lämplig motivering, inbegripet — använd metod, underliggande antaganden och motivering av dessa antaganden, — jämförbara kostnadsuppgifter om den faktiska kostnaden, om liknande stödåtgärder har genomförts tidigare, — eventuell information om vilken finansiering från andra unionsinstrument som planeras eller skulle kunna planeras för samma stöd, — en lämplig detaljerad motivering av de beräknade kostnadernas rimlighet och trovärdighet, inbegripet alla uppgifter eller bevis som används som bilagor till planen. vi) Motivering för att gynna andra enheter än utsatta hushåll och utsatta transportanvändare (i tillämpliga fall) Om stödet från fonden tillhandahålls genom andra offentliga eller privata enheter än utsatta hushåll eller utsatta transportanvändare, en förklaring av vilken typ av åtgärder som dessa enheter kommer att genomföra och hur dessa åtgärder i slutändan kommer att gynna utsatta hushåll eller utsatta transportanvändare. Om stöd från fonden tillhandahålls genom finansförmedlare, en beskrivning av de åtgärder som medlemsstaten avser att vidta för att säkerställa att finansförmedlare överför hela förmånen till slutmottagarna. vii) Beräknad kostnad för planen vad gäller komponenten för tillfälligt direkt inkomststöd. Fyll i tabellen (enligt nedanstående mall) över beräknade stödkostnader som ingår i komponenten: Löpnummer Typ av stöd Relevant tidsperiod Beräknade kostnader för vilka det begärs medel från fonden Begärt totalt Om tillgängligt: fördelning per år Från och med (datum) Till och med (datum) Belopp (miljoner EUR) 2026 2027 2028 2029 2030 2031 2032 viii) Scenario vid ett senare införande av utsläppshandelssystemet Beskrivning och kvantifiering av de nödvändiga anpassningarna av åtgärderna, investeringarna, delmålen, målen, storleken på det nationella bidraget och andra relevanta delar av planen till följd av att införandet av det utsläppshandelssystem som inrättats i enlighet med kapitel IVa i direktiv 2003/87/EG i enlighet med artikel 30k i det direktivet har skjutits upp. En särskild version av sammanfattningsrutan, tabellen över delmål, mål och tidsplan samt tabellen över beräknade kostnader. 2.3 Tekniskt stöd Beskrivning av de åtgärder för tekniskt stöd som kommer att omfattas för en effektiv förvaltning och ett effektivt genomförande av de åtgärder och investeringar som anges i planen, i enlighet med artikel 8.3, inbegripet — arten och typen av samt storleken på åtgärderna för tekniskt stöd, — de beräknade kostnaderna för åtgärderna för tekniskt stöd. 2.4 Överföringar till program med delad förvaltning Om medel är avsedda att överföras från fonden till fonder inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel 11.2, angivande av vilka program dessa medel kommer att överföras till och inom vilken tidsplan samt angivande av hur de åtgärder och investeringar som ska genomföras inom ramen för dessa program är förenliga med de mål som avses i artikel 3, inbegripet om de omfattas av de åtgärder och investeringar som anges i artikel 8. 2.5 Uppskattade totala kostnader för planen Beräknad total kostnad för planen, inklusive eventuella belopp som gjorts tillgängliga för ytterligare tekniskt stöd enligt artikel 11.4 i denna förordning, kontantbidraget för medlemsstatskomponenten i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/523 och eventuella belopp som gjorts tillgängliga för ytterligare tekniskt stöd enligt artikel 8.3 i den här förordningen. Angivande av det nationella bidraget till de totala kostnaderna för dess plan, inklusive uppgifter om eventuella medel som är avsedda att överföras till fonden från program med delad förvaltning i enlighet med artikel 11.1 i denna förordning samt eventuella medel som är avsedda att överföras från fonden till program med delad förvaltning i enlighet med artikel 11.2 i denna förordning. Beskrivning av hur kostnaderna är förenliga med principen om kostnadseffektivitet och står i proportion till planens förväntade effekter. Fyll i tabellen där kostnaderna för fonden sammanfattas per finansieringskälla: Totala kostnader för den sociala klimatplanen Referensscenario När det gäller artikel 30k i direktiv 2003/87/EG BERÄKNADE TOTALA KOSTNADER FÖR PLANEN varav XXX EUR XXX EUR Täcks inom ramen för fonden XXX EUR XXX EUR Nationellt bidrag XXX EUR XXX EUR Överföringar från program med delad förvaltning XXX EUR XXX EUR (Överföringar till program med delad förvaltning) -XXX EUR -XXX EUR 3. ANALYS OCH ÖVERGRIPANDE EFFEKTER 3.1 Definitioner En förklaring av hur definitionerna av energifattigdom och transportfattigdom ska tillämpas på nationell nivå. 3.2 Förväntade effekter på utsatta grupper En beräkning av de sannolika effekterna av prishöjningen – som följer av det utsläppshandelssystem som inrättats i enlighet med kapitel IVa i direktiv 2003/87/EG – för hushåll, särskilt förekomsten av energifattigdom och transportfattigdom, och för mikroföretag, som särskilt omfattar en beräkning av antalet, och identifiering av, utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare. Dessa effekter ska analyseras på lämplig territoriell nivå, som fastställs av varje medlemsstat, med beaktande av nationella särdrag och faktorer som tillgång till kollektivtrafik och grundläggande tjänster, och med identifiering av de områden som påverkas mest. En beskrivning av den metod som används i uppskattningarna, samtidigt som det säkerställs att uppskattningarna beräknas med tillräcklig regional områdesindelning. 3.3 Förväntade effekter av de planerade åtgärderna och investeringarna En uppskattning av de förväntade effekterna av de åtgärder och investeringar som planeras i avsnitt 2 för växthusgasutsläpp, energifattigdom och transportfattigdom, jämfört med det referensscenario som beskrivs ovan. En beskrivning av den metod som används i uppskattningarna. Kvalitativa och kvantitativa tabeller över planens effekter, se nedanstående mall: Komponent Beskrivning av komponentens förväntade effekter för följande: (uppgift innefattar relevanta kvantitativa indikatorer) Energi-effektivitet Byggnads-renovering Utsläppsfri och utsläppssnål mobilitet och transport Minskade växthusgasutsläpp Minskning av antalet utsatta hushåll och utsatta transportanvändare (enhet: hushåll) Övergripande plan Byggnadssektorn Vägtransportsektorn Komponent Kvantifiering av effekterna (i förekommande fall) dvs. skillnad i % i förhållande till politiskt neutralt referensscenario Kort sikt (3 år framåt) Medellång sikt (planens slut) Växthusgasutsläpp Hushåll i energifattigdom Hushåll i transportfattigdom Växthusgasutsläpp Hushåll i energifattigdom Hushåll i transportfattigdom Övergripande plan Byggnadssektorn Vägtransportsektorn Kvalitativ och kvantitativ tabell över de förväntade effekterna av åtgärderna för tillfälligt direkt inkomststöd på minskningen av antalet utsatta hushåll och utsatta transportanvändare samt hushåll i energifattigdom och hushåll i transportfattigdom, se nedanstående mall: Komponent: direkt inkomststöd Minskning av antalet utsatta hushåll och utsatta transportanvändare Beskrivning av de förväntade effekterna Uppskattning av förväntade effekter, enhet: hushåll Minskning av antalet hushåll i energifattigdom och hushåll i transportfattigdom Beskrivning av de förväntade effekterna Uppskattning av förväntade effekter, enhet: hushåll 4. KOMPLEMENTARITET, ADDITIONALITET OCH GENOMFÖRANDE AV PLANEN Denna del avser hela planen. De olika kriterier som nämns nedan måste motiveras för planen som helhet. 4.1 Övervakning och genomförande av planen Förklaring av hur medlemsstaten avser att genomföra de föreslagna åtgärderna och investeringarna, med fokus på formerna och tidsplanen för övervakning och genomförande, inklusive, i förekommande fall, de åtgärder som krävs för efterlevnad av artikel 21. 4.2 Förenlighet med andra initiativ Förklaring av hur planen är förenlig med den information som inkluderas och de åtaganden som gjorts av medlemsstaterna inom ramen för andra relevanta planer och fonder, och samspelet mellan de olika planerna framöver, i enlighet med artiklarna 6.3 och 16.3 b iii. 4.3 Komplementaritet i finansieringen Information om befintlig eller planerad finansiering av åtgärder och investeringar från andra källor på unionsnivå eller internationell, offentlig eller, i förekommande fall, privat nivå, som bidrar till de åtgärder och investeringar som anges i planen, inklusive om tillfälligt direkt inkomststöd, i enlighet med artikel 6.1 c. 4.4 Additionalitet Förklaring och motivering av hur de nya eller befintliga åtgärderna eller investeringarna utgör tillägg till och inte ersätter återkommande nationella budgetutgifter, i enlighet med artikel 13.2, inbegripet en sådan förklaring och motivering med avseende på åtgärder och investeringar som ingår i planen i enlighet med artikel 4.5. 4.5 Geografiska särdrag Förklaring av hur geografiska särdrag, såsom öar, yttersta randområden och territorier, landsbygdsområden, avlägsna områden, mindre tillgängliga perifera områden, bergsområden eller områden som släpar efter, har beaktats i planen. 4.6 Förebyggande av korruption, bedrägerier och intressekonflikter Ett system för att förebygga, upptäcka och åtgärda korruption, bedrägerier och intressekonflikter vid användning av medel inom ramen för fonden, och formerna för att undvika dubbelfinansiering från fonden och andra unionsprogram i enlighet med artikel 21 och bilaga III, inbegripet medel som tillhandahålls genom andra offentliga eller privata enheter än utsatta hushåll, utsatta mikroföretag och utsatta transportanvändare i enlighet med artikel 9. 4.7 Information, kommunikation och synlighet Efterlevnad av bestämmelserna i artikel 23 om allmänhetens tillgång till uppgifter, med angivande av den webbplats där uppgifterna kommer att offentliggöras samt informations, kommunikations- och synlighetsåtgärder. Beskrivning av den planerade nationella kommunikationsstrategin som syftar till att säkerställa allmänhetens medvetenhet om unionsfinansiering.