L_2023167SV.01000101.xml 30.6.2023 SV Europeiska unionens officiella tidning L 167/1 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2023/1315 av den 23 juni 2023 om ändring av förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget och förordning (EU) 2022/2473 genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.4, med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd ( 1 ) , särskilt artikel 1.1 a och b, efter att ha hört rådgivande kommittén för statligt stöd, och av följande skäl: (1) Öppenhet i fråga om statligt stöd är avgörande för en korrekt tillämpning av fördragets regler. Det ger dessutom bättre efterlevnad, bättre ansvarighet, inbördes granskning och till sist effektivare användning av de offentliga utgifterna. Med tanke på vikten av öppenhet och, inte minst, vikten av att anpassa tröskelvärdena för offentliggörande i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 ( 2 ) till de nya tröskelvärdena i alla kommissionens nyligen reviderade riktlinjer och ramar för statligt stöd bör tröskelvärdet för offentliggörande av de uppgifter som avses i bilaga III till den förordningen, vilka avser beviljande av enskilt stöd, fastställas till 100 000 euro. Detta tröskelvärde bör uppgå till 10 000 euro för stödmottagare verksamma inom primär jordbruksproduktion och för stödmottagare verksamma inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, med undantag för dem som omfattas av avsnitt 2a i förordning (EU) No 651/2014, och 500 000 euro för stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden i enlighet med avsnitt 16 i förordning (EU) No 651/2014. För enskilt stöd som överstiger dessa tröskelvärden behöver den information som avses i bilaga III till förordning (EU) No 651/2014 offentliggöras inom sex månader från den dag då stödet beviljas. För stöd som inte överstiger tröskelvärdena kan offentliggörandet av den information som avses i artikel 9.1 a och b i den förordningen ske vid ett senare tillfälle. (2) För att skapa förutsägbarhet och rättssäkerhet i fråga om genomförandet av de ändringar av förordning (EU) nr 651/2014 som införs genom den här förordningen, särskilt vad gäller statliga stödåtgärder till stöd för den gröna och digitala omställningen, är det lämpligt att förlänga tillämpningsperioden för förordning (EU) nr 651/2014 med tre år till och med den 31 december 2026. (3) Där det är relevant bör justeringar av tröskelvärden för anmälan och av stödbelopp i de avsnitt i förordning (EU) No 651/2014 som är föremål för särskild översyn i samband med denna ändring, göras på grundval av en bedömning av marknadsutvecklingen och kommissionens beslutspraxis. Mot bakgrund av att den förordningen har varit tillämplig under en lång period sedan den antogs 2014, och med beaktande av de nuvarande höga inflationsnivåerna, är det lämpligt att höja tröskelvärdena för anmälan och de högsta tillåtna stödbeloppen även i de avsnitt i förordning (EU) nr 651/2014 som inte är föremål för särskild översyn. I detta avseende anser kommissionen att en allmän tioprocentig höjning av tröskelvärdena för anmälan och av stödbeloppen i övriga avsnitt i förordning (EU) nr 651/2014 är lämplig, och därför inte kommer att leda till snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset. (4) Efter antagandet av de reviderade riktlinjerna för statligt regionalstöd för perioden från och med den 1 januari 2022 ( 3 ) bör bestämmelserna rörande regionalstöd i förordning (EU) nr 651/2014 anpassas för att säkerställa överensstämmelse mellan olika regelverk som har samma mål. Kapitel III avsnitt 1 i förordning (EU) nr 651/2014 bör även anpassas så att hänsyn tas till förändringar på marknaden samt till den europeiska gröna given ( 4 ) och målen i den europeiska klimatlagen såsom de framgår av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 ( 5 ) . Driftsstöd för att förebygga och minska avfolkning bör utvidgas till glesbefolkade områden för att möjliggöra bättre stöd i områden som står inför demografiska utmaningar. För att förenkla tillämpningen av förordning (EU) nr 651/2014 på understödda projekt under 50 miljoner euro vilka genomförs av små och medelstora företag, bör tröskelvärdena för anmälan anpassas i enlighet med detta och förtydligas. (5) I enlighet med målen i strategin för små och medelstora företag för ett hållbart och digitalt Europa ( 6 ) får statligt stöd som beviljas för rådgivning till små och medelstora företag beviljas i form av vouchrar, exempelvis för att främja gröna rådgivningstjänster. När medlemsstater beviljar statligt stöd kan de vidare välja att tillämpa förenklade regler på små och medelstora företag för att minska den administrativa bördan och underlätta för dessa företag att delta i öppna anbudsförfaranden. (6) Enligt meddelandet Att forma EU:s digitala framtid ( 7 ) och meddelandet En EU-strategi för data ( 8 ) finns det ett behov av att säkerställa digitala lösningar som hjälper Europa att finna sin egen väg mot en digital omställning som gynnar människor genom att respektera våra europeiska värderingar. I den nya industristrategin för EU ( 9 ) anges att Europa behöver forskning och teknik samt en stark inre marknad där hinder rivs och byråkratin minskar. Kommissionen konstaterar att ökade investeringar i forskning, innovation och utbyggnad av modern infrastruktur bidrar till att utveckla nya produktionsprocesser samtidigt som de skapar arbetstillfällen. I detta sammanhang omfattar forskningsprojekt och innovationsstödjande tjänster också utveckling och förbättring av digitala produkter, processer eller tjänster, inom något område eller någon teknik, bransch eller sektor (inbegripet, men inte begränsat till, digitala industrier, digital infrastruktur och digital teknik såsom superdatorer, kvantteknik, blockkedjeteknik, artificiell intelligens, cybersäkerhet, stordata och molnteknik). (7) För att påskynda genomförandet av vissa innovativa projekt som rör projekt i vilka flera medlemsstater är involverade är det lämpligt att införa högre tröskelvärden för anmälan och högre stödnivåer för forsknings- och utvecklingsprojekt som ger gränsöverskridande fördelar i form av effektivt samarbete och kunskapsspridning. (8) Mot bakgrund av införandet av särskilda gruppundantag för lokalt ledd utveckling (LLU), även kallad lokal utveckling inom Leader inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, och projekt inom ramen för det Europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (EIP) i kommissionens förordning (EU) 2022/2472 ( 10 ) , är det lämpligt att å ena sidan utvidga tillämpningsområdet för det nuvarande gruppundantaget för LLU-projekt i förordning (EU) nr 651/2014 utöver Leader-projekt och å andra sidan stryka gruppundantaget för EIP-projekt i förordning (EU) nr 651/2014. (9) Det är lämpligt att låta tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 651/2014 omfatta förenlighetsvillkor för stöd till mikroföretag i form av offentliga ingripanden avseende leverans av el, naturgas eller värme. Sådana åtgärder bör vara förenliga med tillämpliga bestämmelser i Unionslagstiftningen när de betraktas som offentliga ingripanden i prissättningen. Sådana åtgärder bör inte diskriminera vare sig mellan leverantörer eller mikroföretag och bör leda till ett detaljhandelspris som överstiger kostnaderna, på en nivå som möjliggör effektiv konkurrens mellan detaljhandlare. (10) Genom rådets förordning (EU) 2022/1854 ( 11 ) får medlemsstaterna, för att mildra effekterna av de stigande energipriserna till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, undantagsvis möjlighet att tillfälligt vidta åtgärder för offentlig intervention i prissättningen för elförsörjning till små och medelstora företag, inbegripet skyldigheter att leverera till ett pris som understiger kostnaderna. Därför är det också lämpligt att i tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 651/2014 införa förenlighetsvillkor för stöd till små och medelstora företag i form av tillfälliga åtgärder för offentlig ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme som produceras från naturgas för att minimera effekten av prishöjningarna till följd av Rysslands angreppskrig mot Ukraina. Sådana åtgärder bör inte diskriminera mellan små och medelstora företag eller leverantörer eller medföra oskäliga kostnader för dem. Leverantörerna bör därför kompenseras för kostnaderna för att leverera till reglerade priser, om det offentliga ingripandet kräver att de levererar till ett pris som understiger kostnaderna. Reglerade priser bör endast täcka en begränsad förbrukning och inte leda till ett genomsnittligt leveranspris som är lägre än priserna före anfallet mot Ukraina, så att sådana åtgärder inte ökar efterfrågan på el, naturgas eller värme som produceras med naturgas eller el. (11) Stöd till uppförande eller uppgradering av testnings- och experimentinfrastruktur är främst inriktat på marknadsmisslyckanden som beror på bristfällig och asymmetrisk information eller misslyckad samordning. Till skillnad från forskningsinfrastruktur används testnings- och experimentinfrastruktur främst för ekonomisk verksamhet och, mer specifikt, för tillhandahållande av tjänster till företag. Att bygga eller uppgradera en modern testnings- och experimentinfrastruktur medför höga initiala investeringskostnader, vilket tillsammans med en osäker kundbas kan göra det svårt att få tillgång till privat finansiering. Tillträde till offentligt finansierad testnings- och experimentinfrastruktur bör beviljas öppet och utan diskriminering samt på marknadsvillkor till flera användare. För att underlätta användarnas tillgång till testnings- och experimentinfrastruktur kan användaravgifterna sänkas i enlighet med andra bestämmelser i förordning (EU) nr 651/2014 eller kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 ( 12 ) . Om dessa villkor inte är uppfyllda, kan det innebära att åtgärden utgör statligt stöd till användarna av infrastrukturen. I sådana situationer bör stöd till användarna, eller för uppförande eller uppgradering, undantas från anmälningsskyldigheten endast om stödet till användarna beviljas i enlighet med de tillämpliga reglerna för statligt stöd. Flera parter kan också äga och driva en viss testnings- och experimentinfrastruktur, och offentliga organ och företag kan också utnyttja infrastrukturen gemensamt. Testnings- och experimentinfrastruktur kallas också teknikinfrastruktur. (12) Stöd till innovationskluster syftar till att åtgärda marknadsmisslyckanden som är kopplade till samordningsproblem som hämmar utvecklingen av kluster, eller som begränsar interaktionen och kunskapsflödet inom olika kluster. Statligt stöd kan antingen stödja investeringar i öppen och delad infrastruktur för innovationskluster eller stödja driften av kluster, så att samarbete, nätverksbyggande och lärande främjas. Driftstöd till innovationskluster bör emellertid bara tillåtas för en period på högst 10 år. För att underlätta tillgången till innovationsklustrets anläggningar eller deltagande i innovationsklustrets verksamhet kan tillträde erbjudas till lägre priser i enlighet med andra bestämmelser i förordning (EU) nr 651/2014 eller förordning (EU) nr 1407/2013. (13) Stöd till innovation är i första hand är inriktat på marknadsmisslyckanden som avser positiva externa effekter (spridningseffekter i form av kunskap), samordningsproblem och, i mindre utsträckning, asymmetrisk information. Avseende små och medelstora företag kan sådant innovationsstöd ges för erhållande, validering och försvar av patent och andra immateriella tillgångar, för inhyrning av högkvalificerad personal och för att införskaffa innovationsrådgivningstjänster och innovationsstödjande tjänster, t.ex. tjänster som tillhandahålls av forskningsinstitut och organisationer för kunskapsspridning, forskningsinfrastruktur, testnings- och experimentinfrastruktur eller innovationskluster. (14) Backhaulnät är en förutsättning för utbyggnaden av både fasta och mobila accessnät i områden där det antingen inte finns någon sådan infrastruktur eller där det sannolikt inte kommer att byggas någon sådan infrastruktur inom en nära framtid. Statligt stöd som beviljas för att stödja utbyggnaden av vissa högpresterande backhaulnät som gynnar både fasta och mobila nät bör anses förenligt med den inre marknaden, och bör på vissa villkor undantas från anmälningsskyldigheten, för att bidra till att överbrygga den digitala klyftan i områden med marknadsmisslyckanden, samtidigt som riskerna för snedvridning av konkurrensen och utträngning av privata investeringar begränsas. (15) Som en följd av antagandet av reviderade riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar ( 13 ) för perioden från och med 2022 bör bestämmelser som rör tillgång till finansiering för små och medelstora företag i förordning (EU) nr 651/2014 anpassas till de reviderade riktlinjerna för att säkerställa konsekvens. Små och medelstora företag utgör ryggraden i medlemsstaternas ekonomier, när det gäller både sysselsättning samt ekonomisk dynamik och tillväxt, och är därför också centrala för unionens ekonomiska utveckling och resiliens i allmänhet. De skapar innovativa lösningar för hantering av problem som klimatförändringar, ineffektiv resursanvändning och bristande social sammanhållning, och de bidrar till att sprida dessa innovationer till stöd för den gröna och digitala omställningen och till stärkande av unionens resiliens och tekniska suveränitet. Små och medelstora företag behöver dock tillgång till finansiering för att kunna växa och frigöra sin fulla potential. Enligt kommissionen är det därför lämpligt att stimulera inrättandet av en reell riskfinansieringsmarknad så att små och medelstora företag kan få tillgång till nödvändig finansiering i varje skede av sin utveckling. Så länge det inte finns någon sådan marknad, inriktas stödet för tillgång till finansiering för små och medelstora företag och nystartade företag på marknadsmisslyckanden eller andra problem som hindrar dem ifrån att attrahera den finansiering som krävs för att deras fulla potential ska kunna utvecklas. Små och medelstora företag, särskilt när de är nygrundade eller verksamma inom nya eller högteknologiska sektorer, har ofta svårt att bevisa sin kreditvärdighet för investerare. Den utvärdering ( 14 ) av de relevanta reglerna som genomfördes 2019 och 2020 har bekräftat att sådana marknadsmisslyckanden eller andra relevanta problem kvarstår, och situationen kommer sannolikt att förvärras av covid-19-pandemin och följderna av det nuvarande politiska och ekonomiska läget i Europa på grund av Rysslands angreppskrig mot Ukraina. För att ytterligare underlätta utnyttjandet av sådant stöd i syfte att säkerställa ett tillväxtperspektiv för små och medelstora företag och allmän resiliens hos unionsekonomin samt för att skapa större klarhet bör bestämmelserna om riskfinansiering ses över med avseende på struktur och tillämpningsområde. Projekt som är berättigade till stöd från innovationsfonden kan kvalificera sig för lättare tillgång till finansiering för innovativa företag. (16) Efter antagandet av de reviderade riktlinjerna för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi ( 15 ) , vilka gäller från den 27 januari 2022, bör bestämmelser i förordning (EU) nr 651/2014 som avser stöd på områdena miljöskydd, inbegripet klimatskydd, och energi anpassas för att säkerställa överensstämmelse mellan olika regelverk som har samma mål. Tillämpningsområdet för kapitel III avsnitt 7 i förordning (EU) nr 651/2014 bör anpassas för att ta hänsyn till förändringar på marknaden samt till den europeiska gröna given, målen för den europeiska klimatlagen och de åtgärder som föreskrivs i kommissionens REPowerEU-plan ( 16 ) för att hantera effekterna av Rysslands angreppskrig mot Ukraina och mildra eventuella negativa effekter på den påskyndade gröna omställningen, inbegripet de bestämmelser som under 2021 infördes för att ändra förordning (EU) nr 651/2014. ( 17 ) När medlemsstaterna utarbetar sina åtgärder för statligt stöd, kan de kombinera stöd enligt olika bestämmelser i förordning (EU) nr 651/2014, under förutsättning att alla tillämpliga villkor, inbegripet kumulationsvillkoren, är uppfyllda. (17) Investeringsstöd som syftar till att stödja förvärv eller leasing av utsläppsfria fordon eller rena fordon eller efterhandsanpassning av fordon, så att de kan klassificeras som utsläppsfria eller rena fordon, bidrar till övergången till utsläppsfri rörlighet och till att uppnå de ambitiösa målen i den europeiska gröna given, främst minskningen av växthusgasutsläppen inom transportsektorn. Mot bakgrund av kommissionens erfarenheter av statliga stödåtgärder till stöd för ren rörlighet är det lämpligt att införa särskilda villkor för förenlighet för att säkerställa att stödet är proportionerligt och inte otillbörligt snedvrider konkurrensen genom att flytta bort efterfrågan från renare alternativ. Tillämpningsområdet för bestämmelserna i förordning (EU) nr 651/2014 om investeringsstöd till laddnings- eller tankningsinfrastruktur för el eller vätgas bör utvidgas till att även omfatta tankningsinfrastruktur som levererar koldioxidsnål vätgas som inte är förnybar, under förutsättning att det finns en tydlig strategi för utfasning av det fossila inslaget. Dessutom bör stöd till laddnings- och tankningsinfrastruktur även vara tillgängligt för infrastruktur som inte är allmänt tillgänglig. (18) Det är lämpligt att i tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 651/2014 inbegripa specifika förenlighetsvillkor för stöd till vätgas inom alla sektorer i linje med målen i vätgasstrategin för ett klimatneutralt Europa ( 18 ) , och för lagring. (19) Bestämmelserna i förordning (EU) nr 651/2014 om driftstöd för främjande av energi från förnybara energikällor bör utvidgas till gemenskaper för förnybar energi, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2018/2001/EU ( 19 ) . Med avseende på investeringsstöd bör gemenskaper för förnybar energi, tillsammans med olika typer av företag, omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 651/2014. I detta sammanhang kan gemenskaper för förnybar energi och medborgarenergigemenskaper enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 ( 20 ) definieras som små och medelstora företag i den mån de uppfyller kraven i bilaga I till förordning (EU) nr 651/2014. (20) Det är lämpligt att i tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 651/2014 inbegripa förenlighetsvillkor för investeringsstöd för återupprättande av livsmiljöer och ekosystem, skyddande och återställande av biologisk mångfald och naturbaserade lösningar för anpassning till och begränsning av klimatförändringar i linje med målen i strategin för biologisk mångfald för 2030 ( 21 ) , målen med den europeiska klimatlagen, EU:s strategi för klimatanpassning ( 22 ) och meddelandet om hållbara kretslopp för kol ( 23 ) . Dessa villkor bör läggas till de befintliga bestämmelserna om stöd till saneringen av förorenade områden. Investeringsstöd i dessa områden bör därför anses vara förenligt med den inre marknaden, och på vissa villkor undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. Det är framför allt nödvändigt att säkerställa förenlighet med principen om att förorenaren betalar, enligt vilken den förorenare som orsakar föroreningarna bör stå för kostnaderna för åtgärder för att hantera dem. (21) Bestämmelserna i förordning (EU) nr 651/2014 om investeringsstöd för materialåtervinning och återanvändning av avfall bör anpassas och utvidgas för att ta hänsyn till marknadsutvecklingen och för att, i enlighet med handlingsplanen ( 24 ) för den cirkulära ekonomin, återspegla övergången till åtgärder som syftar till att främja resurseffektivitet och till att stödja övergången till en cirkulär ekonomi. Utbytet av primärt råmaterial eller primära råvaror mot sekundärt (återanvänt eller återvunnet) råmaterial eller sekundära råvaror kommer att minska trycket mot naturresurserna, skapa hållbar tillväxt och arbetstillfällen samt stärka resiliensen. (22) Det är nödvändigt att i tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 651/2014 inbegripa förenlighetsvillkor för stöd i form av nedsatta miljöskatter eller avgiftsnedsättningar. Miljöskatter eller skatteliknande avgifter införs för att öka kostnaderna för miljöskadligt beteende och därmed avskräcka från sådant beteende och höja nivån på miljöskyddet. Om miljöskatter eller skatteliknande miljöavgifter inte kan tas ut utan att äventyra vissa företags näringsverksamhet, kan en allmänt högre nivå på miljöskatter och skatteliknande miljöavgifter uppnås genom att man beviljar vissa företag en mer förmånlig behandling. I vissa fall kan nedsättningar av miljöskatter eller skatteliknande miljöavgifter därför indirekt bidra till en högre miljöskyddsnivå. (23) Det är lämpligt att tillämpa samma villkor för stöd i form av nedsättning av och befrielse från miljöskatter inom alla ekonomiska sektorer, såvida inte särskilda regler gäller. Därför bör stöd i form av skattenedsättningar för inlandsfiske och fiskodling som antagits av medlemsstaterna i enlighet med artikel 15.1 f och artikel 15.3 i rådets direktiv 2003/96/EG ( 25 ) omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) från och med den 1 juli 2023, eftersom kommissionens förordning (EU) 2022/2473 ( 26 ) inte längre kommer att gälla för dem. (24) Vad gäller investeringsstöd till system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla, bör de villkor för förenlighet som fastställs i artikel 46 i förordning (EU) nr 651/2014 om stöd för investeringar i fjärrvärmesystem som bygger på fossila bränslen, särskilt naturgas, samt investeringar i eller uppgraderingar av distributionsnät, anpassas för att ta hänsyn till den europeiska gröna given och målen i den europeiska klimatlagen, särskilt investeringsplanen för ett hållbart Europa ( 27 ) . (25) När det gäller investeringar i energiinfrastruktur bör tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 651/2014 inbegripa gruppundantag för att stödja investeringar som inte är belägna i stödområden. Dessutom måste förenlighetsvillkoren i den förordningen avseende stöd till investeringar i energiinfrastruktur, för naturgas, anpassas för att ta hänsyn till målen i den europeiska gröna given och för att säkerställa överensstämmelse med klimatmålen för 2030 och 2050. (26) Med hänsyn till särdrag som gör sig gällande vid finansiering av projekt inom försvarsindustrin, där efterfrågan nästan enbart kommer från medlemsstaterna, vilka också kontrollerar alla inköp, inbegripet export, av produkter och teknik på försvarsområdet, fungerar försvarssektorn på ett unikt sätt och följer inte de konventionella regler och affärsmodeller som styr mer traditionella marknader. Med tanke på särdragen för denna sektor och reglerna för Europeiska försvarsfonden, vilken inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 ( 28 ) och för det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, vilket inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2108/1092 ( 29 ) , där högsta tillåtna stödnivåer inte fastställts för att begränsa den totala offentliga finansieringen utan för att attrahera samfinansiering från medlemsstaterna, bör finansiella bidrag från medlemsstaterna till dessa medfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt anses vara förenliga med den inre marknaden och, på vissa villkor, undantas från anmälningsskyldigheten. Sådan samfinansiering kan förklaras förenlig med bestämmelserna även utanför de möjligheter som de allmänna bestämmelserna om stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt medger, under förutsättning att stödmottagarna betalar marknadspriser för all användning utan försvarssyfte av de immateriella rättigheter eller prototyper som projektet leder till. I sådana situationer bör det heller inte vara nödvändigt att göra en ny bedömning av sådana villkor för stödberättigande som redan har bedömts på transnationell nivå av kommissionen med stöd av oberoende experter i enlighet med reglerna för Europeiska försvarsfonden eller det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet. Slutligen bör artikel 8 i förordning (EU) nr 651/2014 ändras så att den medger kombinationer av centralt förvaltad unionsfinansiering och statligt stöd upp till de totala projektkostnaderna. (27) Förordning (EU) nr 651/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förordning (EU) nr 651/2014 ska ändras på följande sätt: (1) Artikel 1 ska ändras på följande sätt: (a) I punkt 2 ska led a ersättas med följande: ”a) Stödordningar enligt kapitel III avsnitt 1 (med undantag av artikel 15), avsnitt 2 (med undantag av artiklarna 19c och 19d), avsnitten 3, 4, 7 (med undantag av artikel 44) och avsnitt 10 i denna förordning, om den genomsnittliga årliga statsstödsbudgeten per medlemsstat överstiger 150 miljoner euro, från sex månader efter det att de trätt i kraft, liksom stöd som genomförs i form av finansiella produkter enligt kapitel III avsnitt 16, om den genomsnittliga årliga statsstödsbudgeten per medlemsstat överstiger 200 miljoner euro, från sex månader efter det att de trätt i kraft. För stöd enligt kapitel III avsnitt 16 i denna förordning gäller att endast bidrag från en medlemsstat till medlemsstatens komponent i EU-garantin, som avses i artikel 9.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 ( *1 ) , vilka är öronmärkta för en viss finansiell produkt ska beaktas vid bedömningen av huruvida den medlemsstatens genomsnittliga årliga statsstödsbudget överstiger 200 miljoner euro. Efter att ha bedömt den relevanta utvärderingsplan som medlemsstaten anmält till kommissionen får kommissionen inom 20 arbetsdagar från stödordningens ikraftträdande, besluta att denna förordning ska fortsätta att gälla en längre tid i fråga om dessa stödordningar. Om kommissionen redan har förlängt tillämpningen av denna förordning bortom de ursprungligen fastställda sex månaderna i fråga om sådana stödordningar, kan medlemsstaterna besluta att förlänga dessa stödordningar fram till slutet av denna förordnings tillämpningsperiod, under förutsättning att den berörda medlemsstaten har lämnat in en utvärderingsrapport i enlighet med den utvärderingsplan som godkänts av kommissionen. ( *1 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 ( EUT L 107, 26.3.2021, s. 30 ).” " (b) I punkt 3 ska leden a och b ersättas med följande: ”a) Stöd som beviljas inom fiske- och vattenbrukssektorn, som omfattas av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 ( *2 ) med undantag för: — Stöd till utbildning. — Stöd till små och medelstora företags tillgång till finansiering. — Stöd inom området forskning och utveckling. — Innovationsstöd till små och medelstora företag. — Stöd för arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder — Regionalt investeringsstöd i de yttersta randområdena. — Stödordningar för regionalt driftsstöd. — Stöd till lokalt ledda utvecklingsprojekt (LLU-projekt). — Stöd till projekt inom Europeiskt territoriellt samarbete. — Från och med den 1 juli 2023 stöd i form av nedsättning av miljöskatter enligt artikel 15.1 f och artikel 15.3 i rådets direktiv 2003/96/EG ( *3 ) . — Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden, med undantag för transaktioner förtecknade i artikel 1.1. i kommissionens förordning (EU) nr 717/2014 ( *4 ) . — Stöd till mikroföretag i form av offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme på det sätt som avses i artikel 19c. — Stöd till små och medelstora företag i form av tillfälliga offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme som produceras från naturgas för att minimera effekten av prishöjningarna till följd av Rysslands angreppskrig mot Ukraina på det sätt som avses i artikel 19d. b) Stöd som beviljas inom sektorn för primär jordbruksproduktion, med undantag för stödordningar för regionalt investeringsstöd i de yttersta randområdena och för regionalt driftstöd, stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag, riskfinansieringsstöd, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, miljöstöd, stöd till fortbildning, stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder, stöd till LLU-projekt, stöd till projekt inom Europeiskt territoriellt samarbete, stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden samt stöd till mikroföretag i form av offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme på det sätt som avses i artikel 19c och stöd till små och medelstora företag i form av tillfälliga offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme som produceras från naturgas eller el för att minimera effekten av prishöjningarna till följd av Rysslands angreppskrig mot Ukraina på det sätt som avses i artikel 19d. ( *2 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 ( EUT L 354, 28.12.2013, s. 1 )." ( *3 ) Rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet ( EUT L 283, 31.10.2003, s. 51 ).”" ( *4 ) Kommissionens förordning (EU) nr 717/2014 av den 27 juni 2014 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom fiskeri- och vattenbrukssektorn ( EUT L 190, 28.6.2014, s. 45 ).” " (c) Följande punkt 6 ska läggas till: ”6. Kapitel III avsnitt 7 i denna förordning ska inte tillämpas på statliga stödåtgärder för produktion av kärnenergi.” (2) Artikel 2 ska ändras på följande sätt: a) I punkt 18 ska leden a och b ersättas med följande: ”a) I fallet med aktiebolag (utom små eller medelstora företag som funnits i mindre än tre år eller, när det gäller berättigande till riskfinansieringsstöd, små eller medelstora företag som uppfyller villkoren i artikel 21.3 b och som är berättigade till riskfinansieringsinvesteringar enligt sunda marknadsprinciper tillämpade av de finansiella intermediärer som valts ut), om över hälften av det tecknade aktiekapitalet har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. Detta är fallet om avdrag för ackumulerade förluster från reserverna (och alla andra komponenter som vanligtvis betraktas som en del av företagets egna medel) leder till ett negativt kumulativt belopp som motsvarar mer än hälften av det tecknade aktiekapitalet. Vid tillämpningen av denna bestämmelse avses med ”aktiebolag” särskilt de typer av företag som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU ( *5 ) , och ”aktiekapital” omfattar, om så är relevant, eventuell överkurs. b) I fallet med ett företag där åtminstone några av dess ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld (utom små eller medelstora företag som funnits i mindre än tre år eller, när det gäller berättigande till riskfinansieringsstöd, små eller medelstora företag som uppfyller villkoret i artikel 21.3 b och som är berättigade till riskfinansieringsinvesteringar enligt sunda marknadsprinciper tillämpade av de finansiella intermediärer som valts ut), om över hälften av det bokförda egna kapitalet har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. Vid tillämpningen av denna bestämmelse avses med ”ett företag där åtminstone några av dess ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld” särskilt de typer av företag som anges i bilaga II till direktiv 2013/34/EU. ( *5 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG ( EUT L 182, 29.6.2013, s. 19 ).” " b) Punkt 20 ska ersättas med följande: ”20. justerat stödbelopp : det högsta tillåtna stödbeloppet för ett stort investeringsprojekt, beräknat enligt följande formel: Justerat stödbelopp = R × (A + 0,50 × B + 0 × C) där R är den högsta stödnivå som tillämpas i det berörda området, med undantag av den höjda stödnivån för små och medelstora företag, A är den del av de stödberättigande kostnaderna som motsvarar 55 miljoner euro, B den del av de stödberättigande kostnaderna som ligger mellan 55 miljoner euro och 110 miljoner euro och C den del av de stödberättigande kostnaderna som överstiger 110 miljoner euro.” c) Punkt 27 ska ersättas med följande: ”27. stödområden : områden som anges på en regionalstödskarta som har godkänts i enlighet med artikel 107.3 a och c i fördraget och som är i kraft vid tidpunkten för beviljandet av stödet.” d) Punkt 32 ska ersättas med följande: ”32. nettoökning av antalet anställda : en nettoökning av antalet anställda vid det berörda driftsstället, jämfört med genomsnittet under en viss period, efter avdrag för eventuella förlorade arbetstillfällen från antalet skapade arbetstillfällen under den perioden. Antalet anställda i heltids-, deltids- eller säsongsarbete ska uttryckas i andelar av deras årsarbetskraftsenheter.” e) Punkt 34 ska ersättas med följande: ”34. finansiell intermediär : ett finansinstitut, oavsett form och ägarskap, inklusive fondandelsfonder, privata investeringsfonder, offentliga investeringsfonder, banker, mikrofinansinstitut och garantibolag.” f) Följande punkter ska införas: ”39a. normala marknadsmässiga villkor : sådana villkor för en transaktion mellan avtalsslutande parter som inte skiljer sig från de villkor som skulle fastställas mellan oberoende företag och inte innehåller inslag av samverkan. Varje transaktion som är resultatet av ett öppet, transparent och icke-diskriminerande förfarande anses uppfylla principen om normala marknadsmässiga villkor. 39b. skriftligt : varje form av skriftlig handling, inbegripet elektroniska handlingar, under förutsättning att sådana elektroniska handlingar erkänns som likvärdiga enligt tillämpliga administrativa förfaranden och lagstiftning i den berörda medlemsstaten.” g) Punkt 40 ska utgå. h) Punkterna 42 och 43 ska ersättas med följande: ”42. regionalt driftstöd : stöd för att minska ett företags löpande utgifter, inbegripet sådana kategorier som kostnader för personal, material, inköpta tjänster, kommunikationer, energi, underhåll, hyror och administration, men inte avskrivningar och finansieringskostnader i samband med en investering för vilken investeringsstöd har beviljats. ”43. stålsektorn : produktionen av en eller flera av följande produkter: a) Tackjärn och ferrolegeringar: tackjärn för tillverkning av stål, gjuteritackjärn och annat tackjärn, spegeljärn och högkolhaltig ferromangan; övriga ferrolegeringar är inte inbegripna. b) Obearbetade produkter och halvfabrikat av järn, stål eller specialstål: flytande stål även i göt, inklusive sådana avsedda för smide; halvfabrikat: blooms, billets och slabs; platiner; varmvalsade breda band, med undantag för produktion av flytande stål för götstål vid små och medelstora gjuterier. c) Varmvalsade färdigprodukter av järn, stål eller specialstål: räler, sliprar, rälskarvjärn, underläggsplattor, balkar, grov profilstång och annan stång 80 mm och däröver, spontpålar, profilstänger och annan stång mindre än 80 mm och plattjärn under 150 mm, valstråd, rund- och fyrkantsjärn för rörframställning, varmvalsade band (inklusive band för rörframställning), varmvalsad plåt (överdragen och icke överdragen), grov- och mediumplåt med en tjocklek av 3 mm och däröver, universaljärn med en tjocklek av 150 mm och däröver, med undantag för dragen tråd, blankglödgat stål och gjutgods. d) Kallbearbetade produkter: vitplåt, blyöverdragen plåt, svartplåt, galvaniserad plåt, annan överdragen tunnplåt, kallvalsad plåt, transformatorplåt och elektroband för framställning av vitplåt, kallvalsad plåt i rullar och band. e) Rör: alla sömlösa stålrör, svetsade stålrör med en diameter på över 406,4 mm.” i) Följande punkt ska införas: ”43a. brunkol : lågvärdigt kol av kategori C (ortoligniter) och lågvärdigt kol av kategori B (metaligniter) enligt definitionen i det internationella kodifieringssystem för kol som utarbetats av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa.” j) Punkt 44 ska utgå. k) Punkt 45 ska ersättas med följande: ”45. transportsektorn : transport av passagerare med flyg, till sjöss, på väg eller på järnväg och på inre vattenvägar, eller godstransporter för annans räkning; med transportsektorn avses närmare bestämt följande verksamheter enligt den statistiska näringsgrensindelning (Nace rev. 2) som fastställts i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 ( *6 ) : a) Nace 49: Landtransporter och transport via rörledningar, utom Nace 49.32 Taxitrafik, 49.39 Drift av linbanor, skid- och kabelliftar om de inte ingår i transportsystem i städer eller förorter, 49.42 Flyttjänster, 49.5 Transporter i rörsystem. b) Nace 50: Sjötransport c) Nace 51: Lufttransport, utom Nace 51.22 Rymdtransport. ( *6 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden ( EUT L 393, 30.12.2006, s. 1 ).” " l) Följande punkt ska införas: ”47a. slutförande av investeringen : den tidpunkt då de nationella myndigheterna anser att investeringen är slutförd, eller om det inte finns en sådan tidpunkt, tre år efter arbetets början.” m) Punkterna 49, 50 och 51 ska ersättas med följande: ”49. nyinvestering : något av följande: a) En investering i materiella och immateriella tillgångar som avser ett eller flera av följande: — etablering av en ny anläggning, — utökning av kapaciteten vid en befintlig anläggning, — diversifiering av produktionen vid en anläggning till produkter eller tjänster som inte tidigare tillverkats vid anläggningen, eller — en genomgripande ändring av den totala produktionsprocessen för den eller de produkter eller av det totala tillhandahållandet av den eller de tjänster som berörs av investeringen i anläggningen. b) Ett förvärv av tillgångar som tillhör en anläggning som har lagts ner eller som skulle ha lagts ner om den inte hade köpts. Förvärv av aktierna i ett företag uppfyller i sig inte villkoren för en nyinvestering. En ersättningsinvestering utgör således inte en nyinvestering. 50. samma eller liknande verksamhet : en verksamhet inom samma klass (fyrsiffrig kod) i den statistiska näringsgrensindelningen (Nace rev. 2). 51. nyinvestering som skapar ny ekonomisk verksamhet: a) en investering i materiella och immateriella tillgångar som avser ett eller flera av följande: — etablering av en ny anläggning, — diversifiering av verksamheten vid en anläggning, under förutsättning att den nya verksamheten inte är samma eller en liknande verksamhet som den som tidigare bedrevs vid anläggningen, eller b) ett förvärv av tillgångar som tillhör en anläggning som har lagts ner eller som skulle ha lagts ner om den inte hade köpts, under förutsättning att den nya verksamhet som ska bedrivas med de förvärvade tillgångarna inte är samma verksamhet eller en verksamhet som liknar den verksamhet som bedrevs vid anläggningen före förvärvet. Förvärv av aktierna i ett företag uppfyller i sig inte villkoren för en nyinvestering som skapar en ny ekonomisk verksamhet.” n) Leden 72 och 73 ska ersättas med följande: ”72. oberoende privat investerare : en investerare som är privat och oberoende enligt definitionen i detta led. Med ”privata” investerare avses investerare som, oberoende av sin ägarstruktur, agerar utifrån ett rent kommersiellt intresse, använder sina egna medel och tar hela risken för sin investering, särskilt följande: Kreditinstitut som investerar på egen risk och med egna medel, privata anslag och stiftelser, familjekontor ( family offices ) och affärsänglar, företagsinvesterare, försäkringsbolag, pensionsfonder, akademiska institutioner samt fysiska personer, vare sig de bedriver ekonomisk verksamhet eller inte. Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden och internationella finansinstitut som en medlemsstat är delägare i, eller en juridisk person som professionellt bedriver finansverksamhet och som av en medlemsstat eller ett statligt organ på central regional eller lokal nivå i medlemsstaten har anförtrotts att bedriva utvecklings- eller investeringsverksamhet (nationell investeringsbank eller något annat investeringsinstitut) kommer inte att betraktas som en privat investerare enligt denna definition. Med ”oberoende” investerare avses investerare som inte är aktieägare i det stödberättigade företag i vilket de investerar. När det gäller uppföljningsinvesteringar, förblir en investerare ”oberoende” om den betraktades som en oberoende investerare i en tidigare investeringsomgång. Vid skapandet av ett nytt företag betraktas alla privata investerare i företaget, inklusive dess grundare, som oberoende i förhållande till det företaget. 73. fysisk person : vid tillämpningen av artiklarna 21a och 23 en person som inte är en juridisk person och som inte är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.” o) Punkt 79 ska ersättas med följande: ”79. betrodd enhet : Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden och internationella finansinstitut som en medlemsstat är delägare i, eller en juridisk person som professionellt bedriver finansverksamhet och som av en medlemsstat eller ett statligt organ på central regional eller lokal nivå i medlemsstaten har bemyndigats att bedriva utvecklings- eller investeringsverksamhet (en investeringsbank eller något annat investeringsinstitut). Den betrodda enheten kan väljas eller utses direkt i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU ( *7 ) eller i enlighet med artikel 38.4 b iii i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 ( *8 ) eller artikel 59.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 ( *9 ) , beroende på vad som är tillämpligt. ( *7 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG ( EUT L 94, 28.3.2014, s. 65 )." ( *8 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 ( EUT L 347, 20.12.2013, s. 320 )." ( *9 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 159 ).” " p) Punkt 80 ska ersättas med följande: ”80. innovativt företag : ett företag som uppfyller ett av följande villkor: a) Det kan genom en bedömning utförd av en extern sakkunnig visa att det inom överskådlig framtid kommer att utveckla produkter, tjänster eller processer som är nyskapande eller väsentligt förbättrade jämfört med den nyaste tekniken i branschen, och som medför en risk för tekniskt eller industriellt misslyckande. b) Dess kostnader för forskning och utveckling utgör minst 10 % av dess totala driftskostnader under minst ett av de tre åren närmast före beviljandet av stödet eller, om det gäller ett nystartat företag utan finansiell historik, under revisionen av dess innevarande beskattningsperiod, vilket ska bestyrkas av en extern revisor. c) Följande har uppnåtts under de tre åren närmast före beviljandet av stödet: i) Företaget har tilldelats en kvalitetsstämpel av Europeiska innovationsrådet i enlighet med arbetsprogrammet för Horisont 2020 för 2018–2020, som antogs genom kommissionens genomförandebeslut C(2017)7124 ( *10 ) , eller i enlighet med artikel 2.23 och artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 ( *11 ) , eller ii) företaget har mottagit en investering från Europeiska innovationsrådets fond, till exempel en investering inom ramen för det acceleratorprogram som avses i artikel 48.7 i förordning (EU) 2021/695. d) Följande har uppnåtts under de tre åren närmast före beviljandet av stödet: i) Företaget har deltagit i någon av åtgärderna inom ramen för kommissionens rymdinitiativ Cassini (t.ex. företagsacceleratorer eller kontaktskapande) ( *12 ) , eller ii) företaget har mottagit finansiering från Cassinifonden för sådd- och tillväxtfinansiering eller från ISEP-initiativet (InnovFin Space Equity Pilot), eller iii) företaget har tilldelats ett Cassinipris, eller iv) företaget har beviljats finansiering i enlighet med förordning (EU) 2021/695 på området för rymdforskning som har lett till att ett nystartat företag bildas, eller v) företaget har beviljats finansiering som mottagare av en forsknings- och utvecklingsåtgärd inom ramen för Europeiska försvarsfonden i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 ( *13 ) , eller vi) företaget har beviljats finansiering inom ramen för det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1092) ( *14 ) . ( *10 ) Kommissionens genomförandebeslut C(2017)7124 av den 27 oktober 2017 om antagande av arbetsprogrammet för 2018–2020 inom ramen för det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om finansieringen av arbetsprogrammet för 2018." ( *11 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 1 ).”" ( *12 ) Cassini-initiativet, som först tillkännagavs i strategin för små och medelstora företag för ett hållbart och digitalt Europa (COM(2020) 103 final, 10.3.2020), är en samling konkreta åtgärder som bland annat syftar till att underlätta tillgången till riskkapital för små och medelstora företag som verkar inom rymdsektorn i syfte att finansiera deras expansion." ( *13 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2018/1092 ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 149 )." ( *14 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1092 av den 18 juli 2018 om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationsförmågan inom unionens försvarsindustri ( EUT L 200, 7.8.2018, s. 30 ).” " q) Punkt 81 ska ersättas med följande: ”81. alternativ handelsplattform : multilateral handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.1.22 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU ( *15 ) , där minst 50 % av de finansiella instrument som tas upp till handel ges ut av små och medelstora företag. ( *15 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU ( EUT L 173, 12.6.2014, s. 349 ).” " r) Punkterna 85 och 86 ska ersättas med följande: ”85. industriell forskning : planerad forskning eller kritisk analys, som syftar till att förvärva ny kunskap och nya färdigheter för att utveckla nya produkter, processer eller tjänster eller för att markant förbättra befintliga produkter, processer eller tjänster, inbegripet digitala produkter, processer eller tjänster, inom något område eller inom någon teknik, bransch eller sektor (inbegripet men inte begränsat till digitala industrier och digital teknik, såsom superdatorer, kvantteknik, blockkedjeteknik, artificiell intelligens, cybersäkerhet, stordata och molnteknik). Industriell forskning inbegriper skapandet av komponenter som utgör delar av komplexa system, och kan inbegripa byggande av prototyper i laboratoriemiljö eller i en miljö med simulerade gränssnitt till befintliga system och till pilotverksamhet, om detta är nödvändigt för den industriella forskningen, särskilt för allmän teknikvalidering. 86. experimentell utveckling : att förvärvande, kombination, utformning och användande av befintliga vetenskapliga, tekniska, näringslivsmässiga och andra relevanta kunskaper och färdigheter i syfte att utarbeta nya eller förbättrade produkter, processer eller tjänster, inbegripet digitala produkter, processer eller tjänster, inom något område eller inom någon teknik, bransch eller sektor (inbegripet men inte begränsat till digitala industrier och digital teknik, såsom superdatorer, kvantteknik, blockkedjeteknik, artificiell intelligens, cybersäkerhet, stordata och molnteknik eller spetsteknologi). Detta kan också inbegripa t.ex. verksamheter som syftar till konceptuell definition, planering och dokumentation av nya produkter, processer eller tjänster. Experimentell utveckling kan inbegripa utformning av prototyper, demonstration, pilotarbete, testning och validering av nya eller förbättrade produkter, processer eller tjänster i miljöer som motsvarar realistiska driftsförhållanden, där det primära syftet är att göra ytterligare tekniska förbättringar på de produkter, processer eller tjänster som ännu inte är fasta. Detta kan omfatta utveckling av en kommersiellt användbar prototyp eller ett pilotarbete som med nödvändighet är den slutliga kommersiella produkten och som är alltför dyr att producera för att endast användas för demonstration och utvärdering. Experimentell utveckling inbegriper inte rutinmässiga eller återkommande ändringar av befintliga varor, produktionslinjer, tillverkningsprocesser, tjänster eller andra pågående verksamheter även om dessa ändringar kan innebära förbättringar.” s) Punkt 89 ska utgå. t) Följande punkt ska införas: ”90a. användning utan försvarssyfte : vid tillämpning av artikel 25e användning i andra produkter än försvarsrelaterade produkter som förtecknas i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG ( *16 ) . ( *16 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen ( EUT L 146, 10.6.2009, s. 1 ).” " u) Punkt 92 ska ersättas med följande: ”92. innovationskluster : strukturer eller organiserade grupperingar av oberoende parter (t.ex. innovativa nystartade företag, små, medelstora och stora företag, forskningsinstitut, organisationer för kunskapsspridning, forskningsinfrastruktur, testnings- och experimentinfrastruktur, digitala innovationsknutpunkter, icke-vinstdrivande organisationer och andra relaterade ekonomiska aktörer) som är avsedda att stimulera innovativ verksamhet och nya samarbetssätt, t.ex. på digital väg, genom att dela och/eller främja gemensam användning av utrustning och utbyte av kunskap och expertis och genom att bidra effektivt till kunskapsöverföring, nätverksbyggande, informationsspridning och samarbete mellan företag och andra organisationer i klustret. Digitala innovationsknutpunkter, inklusive europeiska digitala innovationsknutpunkter som finansieras inom ramen för det centralt förvaltade programmet för ett digitalt Europa som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2021/694 ( *17 ) , är enheter som har till syfte att främja en bred spridning av digital teknik såsom artificiell intelligens, molntjänster, avancerade datortjänster, högpresterande datorsystem och cybersäkerhet inom industrin (särskilt små och medelstora företag) och inom organisationer inom den offentliga sektorn. Digitala innovationsknutpunkter kan i sig betraktas som ett innovationskluster vid tillämpning av denna förordning. ( *17 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 ( EUT L 166, 11.5.2021, s. 1 ).” " v) Punkterna 94–97 ska ersättas med följande: ”94. innovationsrådgivningstjänster : rådgivning, stöd eller utbildning på områdena kunskapsöverföring, förvärv, skydd eller utnyttjande av immateriella tillgångar eller användning av standarder och föreskrifter i vilka de ingår, samt rådgivning, stöd eller utbildning som gäller införande eller användning av innovativ teknik och innovativa lösningar (inbegripet digital teknik och digitala lösningar). 95. innovationsstödjande tjänster : tillhandahållande av kontorslokaler, databaser, molntjänster och datalagringstjänster, bibliotek, marknadsundersökningar, laboratorier, kvalitetsmärkning, testning, experiment och certifiering eller andra närliggande tjänster, inbegripet sådana tjänster som tillhandahålls av forskningsinstitut och organisationer för kunskapsspridning, forskningsinfrastruktur och testnings- och experimentinfrastruktur eller innovationskluster, i syfte att utveckla mer effektiva eller tekniskt avancerade produkter, processer eller tjänster, inbegripet genomförande av innovativ teknik och innovativa lösningar (inbegripet digital teknik och digitala lösningar). 96. organisationsinnovation : genomförande av en ny organisationsmetod på företagsnivå (på gruppnivå inom en viss industrisektor inom EES), arbetsplatsorganisation eller yttre förbindelser, också genom användning av ny eller innovativ digital teknik. Denna definition omfattar inte ändringar som bygger på organisationsmetoder som redan används inom företaget, ändrad ledningsstrategi, sammanslagningar och förvärv, upphörande med en process, allmänt utbyte eller utvidgning av kapitalet, förändringar som uteslutande beror på ändrade faktorpriser, anpassning, regelbundna säsongsanpassningar eller andra cykliska anpassningar, samt på handel med nya eller väsentligt förbättrade produkter. 97. processinnovation : genomförande av en ny eller avsevärt förbättrad produktions- eller leveransmetod, inbegripet betydande förändringar av teknik, utrustning eller programvara, på företagsnivå (på koncernnivå i den berörda industrisektorn inom EES), till exempel genom användning av ny eller innovativ digital teknik eller innovativa digitala lösningar. Denna definition omfattar inte smärre förändringar eller förbättringar, förbättrade produktions- eller tjänstemöjligheter genom att tillverknings- eller logistiksystem införs som i hög grad liknar dem som redan används, upphörande med en process, allmänt utbyte eller utvidgning av kapitalet, förändringar som uteslutande beror på ändrade faktorpriser, anpassning, lokalisering, regelbundna säsongsanpassningar eller andra cykliska anpassningar, samt handel med nya eller väsentligt förbättrade produkter.” w) Följande punkt ska införas: ”98a. testnings- och experimentinfrastruktur : anläggningar, utrustning, kapacitet och resurser, såsom provbänkar, pilotlinjer, demonstratorer, provningsanläggningar eller levande laboratorier, och tillhörande stödtjänster som främst används av företag, särskilt små och medelstora företag, som söker stöd för testning och experiment, i syfte att utveckla nya eller förbättrade produkter, processer och tjänster och för att testa och utöka teknik för att främja industriell forskning och experimentell utveckling. Tillträdet till offentligt finansierad testnings- och experimentinfrastruktur är öppet för flera användare och måste beviljas på ett transparent och icke-diskriminerande sätt och på marknadsvillkor. Testnings- och experimentinfrastruktur kallas ibland också teknisk infrastruktur ( *18 ) . ( *18 ) Se arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar – Teknisk infrastruktur, SWD(2019) 158 final, 8.4.2019.” " x) Punkterna 101 och 102 ska ersättas med följande: ”101. miljöskydd : åtgärder eller verksamheter som syftar till att minska eller förebygga föroreningar, negativa miljöeffekter eller andra skador på den fysiska miljön (inklusive luft, vatten och mark), ekosystem eller naturresurser som orsakas av mänsklig verksamhet, däribland att begränsa klimatförändringar, minska risken för sådana skador, skydda och återställa den biologiska mångfalden eller medföra en effektivare användning av naturresurser, inklusive energisparåtgärder och användningen av förnybara energikällor och annan typ av teknik för att minska utsläppen av växthusgaser och andra förorenande substanser, liksom att ställa om till cirkulära ekonomiska modeller för att minska användningen av nya råvaror och öka effektiviteten. Det omfattar även åtgärder för att förbättra anpassningsförmågan och minimera sårbarheten för klimatpåverkan. 102. unionsnorm: a) Obligatorisk unionsnorm som anger vilka nivåer som enskilda företag ska uppnå i miljöavseende, med undantag för normer eller mål som fastställs på unionsnivå och som är bindande för medlemsstaterna men inte för enskilda företag, eller b) skyldigheten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU ( *19 ) att använda bästa tillgängliga teknik och säkerställa att utsläppen av förorenande ämnen inte är högre än de skulle vara vid tillämpning av bästa tillgängliga teknik; om utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik har definierats i genomförandeakter som antagits enligt direktiv 2010/75/EU, eller enligt andra tillämpliga direktiv, gäller dessa nivåer vid tillämpningen av denna förordning; om nivåerna uttrycks i form av ett intervall gäller den gräns för vilken den bästa tillämpliga tekniken först uppnås för det berörda företaget. ( *19 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) ( EUT L 334, 17.12.2010, s. 17 ).” " y) Leden 102a, 102b och 102c ska ersättas med följande: ”102a. laddningsinfrastruktur : en fast eller mobil infrastruktur som förser fordon eller mobil terminalutrustning eller mobil marktjänstutrustning med el. ”102a. tankningsinfrastruktur : en fast eller mobil infrastruktur som förser fordon eller mobil terminalutrustning eller mobil marktjänstutrustning med vätgas. 102c. förnybar vätgas : vätgas som produceras med förnybar energi i enlighet med de metoder som fastställts för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 ( *20 ) . ( *20 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ( EUT L 328, 21.12.2018, s. 82 ).” " z) Följande punkter ska införas: ”102d. förnybar el : el genererad från förnybara energikällor enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv (EU) 2018/2001. 102e. smart laddning : en laddningsfunktion där intensiteten i den el som överförs till batteriet justeras i realtid, utifrån information som tas emot genom elektronisk kommunikation. 102f. rent fordon: a) När det gäller lätta vägfordon: Ett rent fordon enligt definitionen i artikel 4.4 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG ( *21 ) . b) När det gäller tunga vägfordon: — Till och med den 31 december 2025, ett utsläppssnålt tungt fordon enligt definitionen i artikel 3.12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 ( *22 ) . — Till och med den 31 december 2025, ett rent fordon enligt definitionen i artikel 4.4 b i direktiv 2009/33/EG som inte omfattas av förordning (EU) 2019/1242. c) När det gäller fartyg på inre vattenvägar: — Ett fartyg för passagerartransport på inre vattenvägar med en hybrid- eller dubbelbränslemotor som får minst 50 % av sin energi från bränslen utan direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser eller från laddkraft vid normal drift. — Ett fartyg för godstransport på inre vattenvägar med direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser per tonkilometer (g koldioxid/tkm), beräknat (eller uppskattat för nya fartyg) med användning av Internationella sjöfartsorganisationens operativa indikator för fartygs energieffektivitet (EEOI), som är 50 % lägre än det genomsnittliga referensvärde för koldioxidutsläpp som fastställts för tunga fordon (undergrupp av fordon 5-LH) i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2019/1242. d) När det gäller havsgående fartyg: — Ett havs- och kustfartyg för passagerar- och godstransport, för hamnverksamhet eller för hjälpverksamhet som i) har en hybridmotor eller en dubbelbränslemotor som för normal drift till havs och i hamnar får minst 25 % av sin energi från bränsle utan direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser eller från laddkraft, eller som ii) har uppnått ett EEDI-värde (Internationella sjöfartsorganisationens operativa indikator för fartygs energieffektivitet) som ligger 10 % under de EEDI-krav som var tillämpliga den 1 april 2022 och kan drivas med bränsle utan direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser eller med bränslen från förnybara källor. — Ett havs- och kustfartyg för godstransport som uteslutande används till kust och närsjöfartstjänster som är utformade för att möjliggöra en trafikomställning av gods som för närvarande transporteras landvägen till sjöss och som har direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser, beräknat med EEDI, som är 50 % lägre än det genomsnittliga referensvärde för koldioxidutsläpp som fastställts för tunga fordon (undergrupp av fordon 5-LH) såsom offentliggjorts i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2019/1242. e) När det gäller rullande materiel på järnväg: Rullande materiel utan direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser när de framförs på ett spår med nödvändig infrastruktur och som använder en konventionell motor där sådan infrastruktur inte finns tillgänglig (bimodal). 102g. utsläppsfritt fordon: a) När det gäller två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar: Ett fordon som omfattas av tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 ( *23 ) och som inte har några koldioxidutsläpp i form av avgaser beräknat i enlighet med kraven i artikel 24 i och bilaga V till den förordningen. b) När det gäller lätta vägfordon: Ett fordon i kategori M1, M2 eller N1 utan koldioxidutsläpp i form av avgaser, fastställt i enlighet med kraven i kommissionens förordning (EU) 2017/1151 ( *24 ) . c) När det gäller tunga vägfordon: Ett utsläppsfritt tungt fordon enligt definitionen i artikel 4.5 i direktiv 2009/33/EG. d) När det gäller fartyg på inre vattenvägar: Ett fartyg för transport på inre vattenvägar av passagerare eller gods utan några direkta koldioxidutsläpp (i form av avgaser). e) När det gäller havsgående fartyg: Ett fartyg för havs- och kusttransport av passagerare eller gods, för hamnoperationer eller för hjälpverksamhet, som inte avger några direkta koldioxidutsläpp (i form av avgaser). f) När det gäller rullande materiel på järnväg: Rullande materiel som inte avger några direkta koldioxidutsläpp (i form av avgaser). 102h. fordon : något av följande: a) Ett vägfordon i kategori M1, M2, N1, M3, N2, N3 eller L. b) Ett fartyg i inlandssjöfart eller ett havs- och kustfartyg för passagerar- eller godstransport. c) Rullande materiel på järnväg. d) Luftfartyg. 102i. mobil marktjänstutrustning : mobil utrustning som används inom luft- eller sjötransport. 102j. mobil terminalutrustning : mobil utrustning som används för lastning, lossning och omlastning av varor och intermodala lastenheter, och för flyttning av last inom ett terminalområde. ( *21 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena vägtransportfordon till stöd för utsläppssnål mobilitet, ( EUT L 120, 15.5.2009, s. 5 )." ( *22 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 av den 20 juni 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 595/2009 och (EU) 2018/956 och rådets direktiv 96/53/EG ( EUT L 198, 25.7.2019, s. 202 )." ( *23 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadskontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar ( EUT L 60, 2.3.2013, s. 52 )." ( *24 ) Kommissionens förordning (EU) 2017/1151 av den 1 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon ( EUT L 175, 7.7.2017, s. 1 ).” " aa) Punkt 103 ska ersättas med följande: ”103. energieffektivitet : energieffektivitet enligt definitionen i artikel 2.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU ( *25 ) . ( *25 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG ( EUT L 315, 14.11.2012, s. 1 ).” " bb) Punkt 103a ska ersättas med följande: ”103a. primärenergi : energi från förnybara och icke-förnybara energikällor som inte har genomgått någon omvandling.” cc) Punkt 103b ska utgå. dd) Punkt 103d ska ersättas med följande: ”103d. smart beredskap : byggnaders eller byggnadsenheters förmåga att anpassa driften till de boendes behov, däribland genom att optimera energieffektiviteten och den övergripande prestandan, och förmåga att anpassa driften med anledning av signaler från nätet.” ee) Punkt 103e ska ersättas med följande: ”103e. litet midcap-bolag : ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag och som har högst 499 anställda, beräknat i enlighet med artiklarna 3–6 i bilaga I, och en årsomsättning på högst 100 miljoner euro eller en årlig balansomslutning på högst 86 miljoner euro. Flera enheter ska betraktas som ett enda företag om något av villkoren i artikel 3.3 i bilaga I är uppfyllt. Vid tillämpning av artikel 56e.10 och artikel 56f avses med litet midcap-bolag ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag och som har högst 499 anställda.” ff) Följande punkt ska införas: ”103f. energibesparingar : energibesparingar enligt definitionen i artikel 2.5 i direktiv 2012/27/EU.” gg) Punkt 105 ska ersättas med följande: ”105. energieffektivitetsfond : ett specialiserat investeringsinstrument som inrättats med tanke på investeringar i energieffektivitetsprojekt för att förbättra energieffektiviteten i byggnader. Energieffektivitetsfonder förvaltas av en särskild förvaltare.” hh) Punkt 108 ska ersättas med följande: ”108. kraftvärme : kraftvärme enligt definitionen i artikel 2.30 i direktiv 2012/27/EU.” ii) Följande punkter ska införas: ”108a. kraftvärme som bygger på förnybara energikällor : kraftvärme som till 100 % använder energi från förnybara energikällor som insatsvara för produktion av värme och el. 108b värmepump : en maskin, anordning eller installation som överför värme från den naturliga omgivningen, såsom luft, vatten eller jord, till byggnader eller industritillämpningar genom att vända det naturliga värmeflödet så att det flyter från en lägre till en högre temperatur. Reversibla värmepumpar kan även flytta värme från byggnaden till den naturliga omgivningen,”. jj) Punkt 109 ska ersättas med följande: ”109. energi från förnybara energikällor eller förnybar energi : energi producerad av växter under användning av enbart förnybara energikällor enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv (EU) 2018/2001, liksom andelen energi uttryckt i värmevärde som produceras från förnybara energikällor i hybridanläggningar som också använder konventionella energikällor och som inbegriper förnybar el som används för att fylla lagringssystem som är anslutna innanför mätaren (gemensamt installerade eller som ett tillägg till den förnybara installationen), men inte el som produceras som ett resultat av lagringssystem.” kk) Följande punkt ska införas som punkt 109 a: ”109a. gemenskap för förnybar energi : gemenskap för förnybar energi enligt definitionen i artikel 2.16 i direktiv 2018/2001.” ll) Punkterna 110–113 ska utgå. mm) Punkt 114 ska ersättas med följande: ”114. innovativ teknik : en ny och nyligen erkänd teknik jämfört med den senaste utvecklingen inom branschen, vilken innebär en risk för tekniskt eller industriellt misslyckande och inte är en optimering eller uppskalning av befintlig teknik.” nn) Följande punkter ska införas: ”114a demonstrationsprojekt : demonstrationsprojekt enligt definitionen i artikel 2.24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943 ( *26 ) . 114b differenskontrakt : stödinstrument som ger stödmottagaren rätt till en betalning som motsvarar skillnaden mellan ett avtalat pris ( strike price ) och ett referenspris – t.ex. ett marknadspris, per produktionsenhet. ( *26 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943 av den 5 juni 2019 om den inre marknaden för el ( EGT L 158 14.6.2019, s. 54 ).” " oo) Punkterna 115 och 116 ska ersättas med följande: ”115. balansering : med avseende på el, balansering enligt definitionen i artikel 2.10 i förordning (EU) 2019/943. 116. standardbalansansvar : icke-diskriminerande teknikövergripande balansansvar som inte undantar någon producent från balansansvar enligt vad som anges i artikel 5 i förordning (EU) 2019/943.” pp) Följande punkt ska införas: ”116a. balansansvarig part : balansansvarig part enligt definitionen i artikel 2.14 i förordning (EU) 2019/943.” qq) Punkt 117 ska ersättas med följande: ”117. biomassa : den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter av biologiskt ursprung enligt definitionen i artikel 2.24 i direktiv (EU) 2018/2001.” rr) Följande punkter ska införas som punkterna 117a–117d: ”117a. biobränslen : biobränslen enligt definitionen i artikel 2.33 i direktiv 2018/2001. ”117b. biogas : biogas enligt definitionen i artikel 2.28 i direktiv 2018/2001. 117c. flytande biobränslen : flytande biobränslen enligt definitionen i artikel 2.32 i direktiv 2018/2001. 117d. biomassabränslen : biomassabränslen enligt definitionen i artikel 2.27 i direktiv 2018/2001.” ss) Punkterna 118 och 119 ska ersättas med följande: ”118. finansieringsunderskott : merkostnaden netto fastställd som skillnaden mellan de ekonomiska intäkterna och kostnaderna (inklusive investering och drift) för det stödmottagande projektet och motsvarande siffror för det alternativa projekt som stödmottagaren rimligen skulle kunna utföra utan stöd. För att fastställa finansieringsunderskottet måste medlemsstaten kvantifiera, för det faktiska scenariot och ett trovärdigt kontrafaktiskt scenario, alla viktiga kostnader och intäkter, stödmottagarnas beräknade vägda genomsnittliga kapitalkostnad för att diskontera framtida kassaflöden samt nettonuvärdet för de faktiska och kontrafaktiska scenarierna, under projektets livstid. Den typiska merkostnaden netto kan uppskattas som skillnaden mellan nettonuvärdet för det faktiska scenariot och för det kontrafaktiska scenariot under referensprojektets livstid. 119. miljöskatt eller skatteliknande miljöavgift : en skatt eller avgift som tillämpas på specifika beskattningsunderlag, varor eller tjänster vilka har tydliga negativa effekter på miljön, eller som syftar till att vissa verksamheter, varor eller tjänster ska beskattas så att miljökostnaderna kan ingå i deras pris eller så att producenter och konsumenter styrs mot miljövänligare verksamheter.” tt) Punkt 121 ska utgå. uu) Följande punkter ska införas: ”121a. sanering : miljöledningsåtgärder som avlägsnande av föroreningar eller överskott av näringsämnen från mark och vatten, eller avgiftning av sådana områden, i syfte att avlägsna förstörande källor. 121b. återupprättande : miljöledningsåtgärder som har till syfte att återinföra en nivå av ekosystemfunktion i degraderade områden, där målet är förnyat och kontinuerligt tillhandahållande av ekosystemtjänster snarare än biologisk mångfald och integritet i ett angivet naturligt eller seminaturligt referensekosystem. 121c. ekosystem : ekosystem enligt definitionen i artikel 2.13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 ( *27 ) . 121d. biologisk mångfald : biologisk mångfald enligt definitionen i artikel 2.15 i förordning (EU) 2020/852. ( *27 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 ( EUT L 198, 22.6.2020, s. 13 ).” " vv) Följande punkter ska införas: ”123a. förorenande substans : ämne, vibration, värme, buller, ljus eller annan förorening som avses i definitionen av förorening i artikel 2.10 i förordning (EU) 2020/852. 123b. förorening : förorening enligt definitionen i artikel 3.2 i direktiv 2010/75/EG. 123c. naturbaserad lösning : en åtgärd för att skydda, bevara, återställa, på ett hållbart sätt använda och förvalta naturliga eller modifierade ekosystem på land, i sötvatten, vid kuster och i hav, vilket hanterar sociala, ekonomiska och miljömässiga utmaningar på ett effektivt och flexibelt sätt, samtidigt som den skapar mänskligt välbefinnande, ekosystemtjänster, resiliens och fördelar för den biologiska mångfalden. 123d. återställande : processen att bistå i återhämtningen av ett ekosystem som ett sätt att bevara den biologiska mångfalden och stärka ekosystemens motståndskraft, i synnerhet mot klimatförändringar. Återställande av ekosystem omfattar åtgärder som vidtas för att förbättra situationen för ett ekosystem och återskapa eller återuppbygga ekosystemet om det har gått förlorat samt för att förbättra ekosystemens motståndskraft och anpassning till klimatförändringar.” ww) Punkt 124 ska ersättas med följande: ”124. energieffektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla : effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla enligt definitionen i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU.” xx) Följande led ska införas: ”124a. fjärrvärme och fjärrkyla : fjärrvärme eller fjärrkyla enligt definitionen i artikel 2.19 i direktiv 2010/31/EU. 124b. system för fjärrvärme och fjärrkyla : anläggningar för produktion av värme och/eller kyla, nät för termisk lagring och distribution med både primära nät för överföring och sekundära nät av rörledningar för värmeförsörjning till konsumenter. Hänvisningar till fjärrvärme ska tolkas som system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla beroende på om näten används för att leverera värme eller kyla gemensamt eller var för sig.” yy) Punkterna 126, 127 och 128 ska ersättas med följande: ”126. återanvändning : återanvändning enligt definitionen i artikel 3.13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG ( *28 ) . 127. förberedelse för återanvändning : förberedelse för återanvändning enligt definitionen i artikel 3.16 i direktiv 2008/98/EG. 128. materialåtervinning : materialåtervinning enligt definitionen i artikel 3.17 i direktiv 2008/98/EG. ( *28 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv ( EGT L 312 22.11.2008, s. 3 ).” " zz) Följande punkter ska införas: ”128a resurseffektivitet : minskning av den mängd insatsvaror som behövs för att producera en produktionsenhet eller ersätta primära insatsvaror med sekundära insatsvaror. 128b. avfall : avfall enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG. 128c. spillvärme : spillvärme enligt definitionen i artikel 2.9 i direktiv 2018/2001. 128d. behandling : behandling enligt definitionen i artikel 3.14 i direktiv 2008/98/EG samt behandling av andra produkter, material eller ämnen. 128e. återvinning : återvinning enligt definitionen i artikel 3.15 i direktiv 2008/98/EG samt återvinning av andra material, produkter eller ämnen. 128f. bortskaffande : bortskaffande enligt definitionen i artikel 3.19 i direktiv 2008/98/EG. 128g. andra produkter, material eller ämnen : andra material, produkter och ämnen än avfall, inbegripet biprodukter, som avses i artikel 5 i direktiv 2008/98/EG, restprodukter från jord- och skogsbruk, avloppsvatten, regnvatten och dagvatten, mineraler, näringsämnen, restgaser från produktionsprocesser samt överflödiga produkter, delar och material. 128h. överflödiga produkter, delar och material : produkter, delar eller material som inte längre är nödvändiga eller användbara för innehavaren men som lämpar sig för återanvändning. 128i. separat insamling : separat insamling enligt definitionen i artikel 3.11 i direktiv 2008/98/EG.” aaa) Punkt 129 ska utgå. bbb) Punkt 130 ska ersättas med följande: ”130. energiinfrastruktur : varje fysisk utrustning eller anläggning som är belägen i unionen eller kopplar samman unionen med ett eller flera tredjeländer och som faller in under följande kategorier: a) Elektricitet: i) Överförings- och distributionssystem, där överföring avser transport av el både till lands och till havs i sammanlänkade system med högspänningsnät samt nät med extra hög spänning för tillhandahållande till slutförbrukare eller distributörer, men inte försörjning och där ”distribution” avser transport av el både till lands och till havs i system med högspännings-, mellanspännings- och lågspänningsnät för tillhandahållande till kunder, men inte försörjning. ii) Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att de system som avses i punkt i ska fungera tryggt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem på alla spänningsnivåer och understationer. iii) Helt integrerade nätkomponenter enligt definitionen i artikel 2.51 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2019/944 ( *29 ) . iv) Smarta elnät, det vill säga system och komponenter med integrerad informations- och kommunikationsteknik genom fungerande digitala plattformar, kontrollsystem och sensorteknik både på överförings- och distributionsnivå i syfte att skapa ett säkrare, effektivare och mer intelligent nät för överföring och distribution av el och ökad kapacitet att integrera nya former av produktion, lagring och förbrukning samt för att möjliggöra nya affärsmodeller och marknadsstrukturer. v) Havsbaserade elnät, inklusive varje typ av utrustning eller anläggning i infrastruktur för överföring eller distribution av el, såsom definieras i led i, med dubbel funktionalitet, det vill säga sammankoppling och överföring eller distribution av havsbaserad förnybar el från produktionsplatser till havs till två eller fler länder. Detta inbegriper även smarta elnät samt varje typ av närliggande havsbaserad utrustning eller anläggning som är nödvändig för att systemet ska fungera tryggt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem, och nödvändiga transformatorstationer om de också säkerställer teknisk driftskompatibilitet, bland annat när det gäller gränssnitt mellan olika typer av teknik. b) Gas (naturgas, biogas – inklusive biometan – och/eller förnybar gas av icke-biologiskt ursprung): i) Överförings- och distributionsledningar för transport av gas, som ingår i ett nät, utom högtrycksledningar som används för distribution i tidigare led av naturgas. ii) Lagringsutrymmen under jord som är anslutna till sådana högtrycksgasledningar som avses i led i. iii) Anläggningar för mottagning, lagring och återförgasning eller dekomprimering av kondenserad eller komprimerad gas. iv) Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att systemet ska fungera tryggt, säkert och effektivt eller för att möjliggöra dubbelriktad kapacitet, inklusive kompressorstationer. v) Smarta gasnät, det vill säga varje typ av följande utrustning eller anläggning som syftar till att möjliggöra och underlätta integrering av förnybara och koldioxidsnåla gaser (inklusive vätgas eller gaser av icke-biologiskt ursprung) i nätet: Digitala system och komponenter som integrerar informations- och kommunikationsteknik, kontrollsystem och sensorteknik för att möjliggöra interaktiv och intelligent övervakning, mätning, kvalitetskontroll och förvaltning av produktion, överföring, distribution och förbrukning av gas inom ett gasnät. Smarta nät kan även omfatta utrustning för att möjliggöra omvända flöden från distributionsnivån till överföringsnivån och därmed sammanhängande nödvändiga uppgraderingar av det befintliga nätet. c) Vätgas: i) Överföringsledningar för högtryckstransport av vätgas såväl som ledningar för lokal distribution av vätgas för att ge flera användare åtkomst till nätet på ett öppet och icke-diskriminerande sätt. ii) Lagringsanläggningar: anläggningar som används för att lagra vätgas med hög renhet, inklusive den del av vätgasterminalen som används för lagring, men undantaget den del som används för produktion, och inklusive anläggningar som endast är avsedda för operatörer av vätgasnät i utförandet av sina uppgifter. Lagringsanläggningar för vätgas inbegriper underjordiska lagringsanläggningar anslutna till de högtrycksledningar för vätgas som avses i punkt i. iii) Anläggningar för dirigering, mottagning, lagring och återförgasning eller dekomprimering av vätgas eller vätgas som ingår i andra kemiska ämnen med syftet att mata in vätgasen i nätet för gas eller det särskilda nätet för vätgas. iv) Terminaler, det vill säga anläggningar som används för att omvandla flytande väte till vätgas för inmatning i vätgasnätet. Terminaler omfattar stödutrustning och tillfällig lagring som krävs för omvandlingsprocessen och efterföljande inmatning i vätgasnätet, men omfattar inte de delar av vätgasterminalen som används för lagring. v) Länkar, det vill säga ett vätgasnät (eller del därav) som korsar eller sträcker sig över en gräns mellan olika medlemsstater eller mellan en medlemsstat och ett tredjeland fram till medlemsstaternas territorium eller den medlemsstatens territorialvatten. vi) Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att vätgassystemet ska fungera tryggt, säkert och effektivt eller för att möjliggöra dubbelriktad kapacitet, inklusive kompressorstationer. Alla tillgångar som anges i leden i–vi kan vara nybyggda tillgångar eller tillgångar som omvandlats från naturgas till vätgas eller en kombination av båda. Tillgångar som anges i leden i–vi och som omfattas av tredjepartstillträde ska klassificeras som energiinfrastruktur. d) Koldioxid: i) Ledningar, förutom ledningsnät i tidigare led, som används för att transportera koldioxid från fler än en källa, det vill säga industrianläggningar (inklusive kraftverk) som producerar koldioxid från förbränning eller andra kemiska reaktioner som inbegriper fossila eller icke-fossila föreningar som innehåller kol, för permanent geologisk lagring av koldioxid enligt artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG ( *30 ) eller för användning av koldioxid som råmaterial eller för att öka avkastningen av biologiska processer. ii) Anläggningar för kondensering och buffertlagring av koldioxid i samband med transport eller lagring. Detta inbegriper inte infrastruktur inom en geologisk formation som används för slutlig geologisk lagring av koldioxid i enlighet med artikel 3 i direktiv 2009/31/EG samt tillhörande yt- och injektionsanläggningar. iii) Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att systemet i fråga ska fungera korrekt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem. Detta kan omfatta särskilda mobila tillgångar för transport och lagring av koldioxid, under förutsättning att de mobila tillgångarna uppfyller definitionen av ett rent fordon. Tillgångar som anges i leden i, ii och iii och som omfattas av tredjepartstillträde ska klassificeras som energiinfrastruktur. e) Infrastruktur som används för överföring eller distribution av värmeenergi i form av ånga, varmvatten eller kylda vätskor från flera producenter/användare och som bygger på användningen av förnybar energi eller spillvärme från industriella tillämpningar. f) Projekt av gemensamt intresse enligt definitionen i artikel 2.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 ( *31 ) och projekt av ömsesidigt intresse som avses i artikel 171 i fördraget. g) Andra kategorier av infrastruktur som möjliggör fysisk eller trådlös förbindelse för förnybar eller koldioxidfri energi mellan producenter och användare från flera anslutnings- och exitpunkter och som tredje parter, som inte tillhör samma företag som infrastrukturägaren/infrastrukturförvaltaren, har tillträde till. Tillgångar som anges i leden a–g vilka är byggda för en eller en liten grupp av på förhand identifierade användare och vilka är skräddarsydda för deras behov (särskild infrastruktur) ska inte klassificeras som energiinfrastruktur. ( *29 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU, ( EUT L 158, 14.6.2019, s. 125 )." ( *30 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG av den 23 april 2009 om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv 85/337/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och 2008/1/EG samt förordning (EG) nr 1013/2006 ( EUT L 140, 5.6.2009, s. 114 )." ( *31 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer ( EUT L 115, 25.4.2013, s. 39 ).” " ccc) Följande punkter ska införas: ”130a. systemansvarig för distributionssystem : systemansvarig för distributionssystem enligt definitionen i artikel 2.29 i direktiv (EU) 2019/944. 130b. systemansvarig för överföringssystem : systemansvarig för överföringssystem enligt definitionen i artikel 2.35 i direktiv (EU) 2019/944. 130c. ellagring : uppskjutande av den slutliga elanvändningen till en senare tidpunkt än produktionstillfället, eller omvandling av elenergi till en lagringsbar energiform, lagring av sådan energi och därpå följande återomvandling av sådan energi till elenergi. 130d. värmelagring : uppskjutande av den slutliga värmeenergianvändningen till en senare tidpunkt än produktionstillfället, eller omvandling av elenergi eller värmeenergi till en lagringsbar energiform, lagring av sådan energi och, i tillämpliga fall, därpå följande omvandling eller återomvandling av sådan energi till värmeenergi för slutlig användning (dvs. uppvärmning eller kylning).” ddd) Punkt 131 ska ersättas med följande: ”131. lagstiftning om den inre marknaden för energi : direktiv (EU) 2019/944, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG ( *32 ) , förordning (EU) 2019/943 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 ( *33 ) . ( *32 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG ( EUT L 211, 14.8.2009, s. 94 )." ( *33 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten och om upphävande av förordning (EG) nr 1775/2005 ( EUT L 211, 14.8.2009, s. 36 ).” " eee) Följande punkter ska införas: ”131a. avskiljning och lagring av koldioxid eller CCS : en uppsättning tekniker som gör det möjligt att avskilja koldioxid som släpps ut från industrianläggningar, däribland processrelaterade utsläpp, eller att avskilja koldioxid direkt från omgivningsluften, för att transportera den till en lagringsplats och där injektera den i en lämplig underjordisk geologisk formation för permanent förvaring. 131b. avskiljning och användning av koldioxid eller CCU : en uppsättning tekniker som gör det möjligt att avskilja koldioxid som släpps ut från industrianläggningar, däribland processrelaterade utsläpp, eller ett avskilja koldioxid direkt från omgivningsluften, och transportera den till ett förbruknings- eller användningsställe för fullständig användning.” fff) Punkt 134 ska utgå. ggg) Punkt 137 ska ersättas med följande: ”137. bredbandsinfrastruktur : ett bredbandsnät utan någon aktiv komponent, som omfattar den fysiska infrastrukturen, inbegripet ledningar, stolpar, master, torn, svartfiber, kopplingsskåp och kablar (inklusive svartfiber och kopparkablar).” hhh) Följande punkter ska införas: ”137a. backhaulnät : den del av ett bredbandsnät som förbinder accessnätet med stomnätet och som inte ger slutanvändare direkt tillträde. Det är den del av nätet där alla slutanvändares trafik aggregeras. 137b. stamnät : det stomnät som sammanbinder backhaulnät från olika områden och regioner. 137c. accessnät : det segment av ett bredbandsnät som förbinder backhaulnätet med slutanvändarnas lokaler eller utrustning.” iii) Punkt 139 ska ersättas med följande: ”139. tillträde i grossistledet : ett tillträde som möjliggör för en operatör att använda en annan operatörs anläggningar. Tillträdet i grossistledet ska, på grundval av den aktuella tekniska utvecklingen, omfatta åtminstone följande tillträdesprodukter: i) för FTTx-nät: tillträde till bredbandsinfrastruktur, tillträde till nät och bitströmstillträde; ii) för kabelnät: tillträde till bredbandsinfrastruktur och tillträde till aktiva tjänster; iii) för fasta trådlösa nät: tillträde till bredbandsinfrastruktur och tillträde till aktiva tjänster; iv) för mobilnät: tillträde till bredbandsinfrastruktur och tillträde till aktiva tjänster (åtminstone roaming); v) för satellitplattformar: tillträde till aktiva tjänster; vi) för backhaulnät: tillträde till bredbandsinfrastruktur och tillträde till aktiva tjänster.” jjj) Punkt 139a ska ersättas med följande: ”139a. lokaler som passeras : slutanvändarlokaler vilka en operatör, på begäran av slutanvändare och inom fyra veckor från dagen för begäran, kan förse med bredbandstjänster (oavsett om dessa lokaler redan är anslutna eller ej). Det pris som tas ut för tillhandahållandet av bredbandstjänster i slutanvändarnas lokaler får i detta fall inte överstiga normala anslutningsavgifter, vilket innebär att det inte får omfatta några extrakostnader eller exceptionella kostnader jämfört med gängse affärsmetod och under inga omständigheter får överstiga det normala priset i den berörda medlemsstaten. Detta pris ska fastställas av den behöriga nationella myndigheten.” kkk) Följande punkter ska införas: ”139d. högtrafiktid : den tid på dygnet, vanligtvis en timme, då nätbelastningen normalt är som högst. 139e. högtrafikförhållanden : de förhållanden under vilka nätet förväntas fungera under ”högtrafiktid”. 139f. relevant tidshorisont : en tidshorisont som används för att verifiera planerade privata investeringar och som motsvarar den tidsåtgång som medlemsstaten beräknar för att bygga ut det planerade offentligt finansierade nätet, från och med offentliggörandet av det offentliga samrådet om det planerade statliga ingripandet fram till dess att nätet tas i drift (dvs. start av tillhandahållandet av tjänster i grossist- och/eller slutkundsledet inom det statligt finansierade nätet). Den relevanta tidshorisonten får inte vara kortare än två år.” lll) Punkt 157 ska ersättas med följande: ”157. hamninfrastruktur : infrastruktur och anläggningar för tillhandahållande av transportrelaterade hamntjänster, t.ex. kajplatser som används för förtöjning av fartyg, kajväggar, bryggor och flytande pontonramper i tidvattenområden, inre bassänger, återfyllningar och landåtervinning, infrastruktur för insamling av fartygsgenererat avfall och lastrester samt laddnings- och tankningsinfrastruktur i hamnar som levererar fordon, mobil terminalutrustning och mobil marktjänstutrustning med el, väte, ammoniak och metanol.” mmm) Punkt 161 ska utgå. (3) I artikel 4 ska punkt 1 ändras på följande sätt: a) Leden a–e ska ersättas med följande: ”a) Regionalt investeringsstöd: för en investering med stödberättigande kostnader på minst 110 miljoner euro, stödbeloppen per företag per investeringsprojekt enligt följande: — I fall med en högsta regional stödnivå på 10 %: 8,25 miljoner euro. — I fall med en högsta regional stödnivå på 15 %: 12,38 miljoner euro. — I fall med en högsta regional stödnivå på 20 %: 16,5 miljoner euro. — I fall med en högsta regional stödnivå på 25 %: 20,63 miljoner euro. — I fall med en högsta regional stödnivå på 30 %: 24,75 miljoner euro. — I fall med en högsta regional stödnivå på 35 %: 28,88 miljoner euro. — I fall med en högsta regional stödnivå på 40 %: 33 miljoner euro. — I fall med en högsta regional stödnivå på 50 %: 41,25 miljoner euro. — I fall med en högsta regional stödnivå på 60 %: 49,5 miljoner euro. — I fall med en högsta regional stödnivå på 70 %: 57,75 miljoner euro. b) För regionalt stöd till stadsutveckling: 22 miljoner euro enligt artikel 16.3. c) För investeringsstöd till små och medelstora företag: 8,25 miljoner euro per företag och investeringsprojekt. d) För stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag: 2,2 miljoner euro per företag och projekt. e) För stöd till små och medelstora företags deltagande i mässor: 2,2 miljoner euro per företag och år.” b) Följande led ska införas: ”(ea) För stöd till mikroföretag i form av offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme på det sätt som avses i artikel 19c: 200 000 euro per stödmottagare och kalenderår. För mikroföretag verksamma inom primärproduktion av jordbruksprodukter ska denna gräns vara 25 000 euro per stödmottagare och kalenderår och för mikroföretag verksamma inom fiskeri- och vattenbrukssektorn ska den vara 30 000 euro per stödmottagare och kalenderår. (eb) För stöd till små och medelstora företag i form av tillfälliga offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme som produceras från naturgas för att minimera effekten av prishöjningarna till följd av Rysslands angreppskrig mot Ukraina på det sätt som avses i artikel 19d: 2 miljoner euro per stödmottagare och kalenderår. För små och medelstora företag som är verksamma inom primärproduktion av jordbruksprodukter ska denna gräns vara 250 000 euro per stödmottagare och kalenderår och för små och medelstora företag som är verksamma inom fiskeri- och vattenbrukssektorn ska den vara 300 000 euro per stödmottagare och kalenderår. Stöd som beviljas företag verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter ska beviljas på villkor att det inte helt eller delvis överförs till primärproducenter.” c) Leden f–s a ska ersättas med följande: f) Stöd till företag som deltar i projekt inom europeiskt territoriellt samarbete: för stöd enligt artikel 20: 2,2 miljoner euro per företag och projekt, för stöd enligt artikel 20a: de belopp som anges i artikel 20a.2 per företag och projekt. g) För riskfinansieringsstöd: 16,5 miljoner euro per stödberättigat företag enligt artikel 21.8 och artikel 21a.2. h) För stöd till nystartade företag: De belopp per företag som anges i artikel 22.3, 22.4, 22.5 och 22.7. i) För stöd till forskning och utveckling: i) Om projektet huvudsakligen består av grundforskning: 55 miljoner euro per företag och projekt. Detta är fallet om mer än hälften av de stödberättigande projektkostnaderna uppkommer i samband med verksamhet som omfattas av kategorin grundforskning. ii) Om projektet huvudsakligen består av industriell forskning: 35 miljoner euro per företag och projekt. Detta är fallet om mer än hälften av de stödberättigande projektkostnaderna uppkommer i samband med verksamhet som omfattas av kategorin industriforskning eller inom kategorierna industriforskning och grundforskning tillsammans. iii) Om projektet huvudsakligen består av experimentell utveckling: 25 miljoner euro per företag och projekt. Detta är fallet om mer än hälften av de stödberättigande projektkostnaderna uppkommer i samband med verksamhet som omfattas av kategorin experimentell utveckling. iv) Om projektet är ett Eureka-projekt, genomförs av ett gemensamt företag som inrättats på grundval av artikel 185 eller artikel 187 i fördraget, eller är förenligt med villkoren i artikel 25.6.d, fördubblas beloppen i leden i––iii. v) Om stöd för forsknings- och utvecklingsprojekt beviljas i form av förskott med återbetalningsskyldighet som, i avsaknad av en vedertagen metod för att beräkna bruttobidragsekvivalenten, uttrycks som en procentandel av de stödberättigande kostnaderna och åtgärden föreskriver att förskotten, om projektet blir en framgång definierat på grundval av en rimlig och försiktig hypotes, kommer att betalas tillbaka med en diskonteringsränta som minst motsvarar den räntesats som var tillämplig vid den tidpunkt då stödet beviljades, får de belopp som anges i leden i–iv höjas med 50 %. vi) Stöd för genomförbarhetsstudier som förberedelse inför forskningsverksamhet: 8,25 miljoner euro per studie. vii) Stöd till små och medelstora företag för forsknings- och utvecklingsprojekt som har tilldelats en spetskompetensstämpel och genomförs enligt artikel 25a: Det belopp som avses i artikel 25a. viii) Stöd till Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och åtgärder inom Europeiska forskningsrådets konceptprovning som genomförs enligt artikel 25b: De belopp som avses i artikel 25b. ix) Stöd som ingår i samfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt som genomförs enligt artikel 25c: De belopp som avses i artikel 25c. x) Stöd för samarbetsåtgärder: De belopp som avses i artikel 25d. xi) Stöd som beviljas inom samfinansiering av projekt som stöds av Europeiska försvarsfonden eller det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet enligt artikel 25e: 80 miljoner euro per företag och projekt. j) För investeringsstöd för forskningsinfrastruktur: 35 miljoner euro per infrastruktur. ”ja) För investeringsstöd för testnings- och experimentinfrastruktur: 25 miljoner euro per infrastruktur. k) För stöd till innovationskluster: 10 miljoner euro per kluster. l) Innovationsstöd till små och medelstora företag: 10 miljoner euro per företag och projekt. m) För stöd till processinnovation och organisationsinnovation: 12,5 miljoner euro per företag och projekt. n) För stöd till utbildning: 3 miljoner euro per utbildningsprojekt. o) För stöd till rekrytering av arbetstagare med sämre förutsättningar: 5,5 miljoner euro per företag och år. p) För stöd i form av lönesubventioner för anställning av arbetstagare med funktionshinder: 11 miljoner euro per företag och år. q) För stöd för att kompensera för merkostnader vid anställning av arbetstagare med funktionshinder: 11 miljoner euro per företag och år. r) För stöd för att kompensera för kostnaderna för bistånd som ges till arbetstagare med sämre förutsättningar: 5,5 miljoner euro per företag och år. s) För investeringsstöd till miljöskydd, om inte annat anges: 30 miljoner euro per företag och investeringsprojekt. (sa) För stöd till särskild infrastruktur och lagring som avses i artikel 36.4: 25 miljoner euro per projekt.” d) Följande led ska införas: ”sb) För investeringsstöd till laddnings- och tankningsinfrastruktur som avses i artikel 36a.1 och 36a.2: 30 miljoner euro per företag och projekt och, när det gäller stödordningar, en genomsnittlig årlig budget på 300 miljoner euro. sc) För investeringsstöd till kombinerade förbättringar av byggnaders energi- och miljöprestanda som avses i artikel 38a.7 och artikel 39.2a: 30 miljoner euro per företag och projekt. sd) För stöd för främjande av avtal om energiprestanda som avses i artikel 38b: 30 miljoner euro i total nominell utestående finansiering per projekt. se) För investeringsstöd till energieffektivitetsprojekt i byggnader i form av finansiella instrument: De belopp som anges i artikel 39.5. sf) För stöd i form av nedsättning av miljöskatter eller miljöavgifter som avses i artikel 44a: 50 miljoner euro per stödordning och år.” e) Leden t och u ska utgå. f) Leden v–y ska ersättas med följande: ”v) För driftsstöd för främjande av el från förnybara energikällor enligt artikel 42 och driftsstöd för främjande av energi från förnybara energikällor och förnybar vätgas i små projekt och förnybar energi enligt artikel 43: 30 miljoner euro per företag och projekt. Summan av budgetarna för alla stödordningar som omfattas av artikel 42 och summan av budgetarna för alla stödordningar som omfattas av artikel 43 får inte överstiga 300 miljoner euro per summa och år. w) För stöd till system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla enligt artikel 46: 50 miljoner euro per företag och projekt. x) För stöd till energiinfrastruktur enligt artikel 48: 70 miljoner euro per företag och projekt. y) För stöd till utbyggnad av fasta bredbandsnät som beviljas i form av ett bidrag: 100 miljoner euro i total kostnad per projekt. I fråga om stöd till fasta bredbandsnät som beviljas i form av ett finansiellt instrument får det nominella beloppet av den totala finansiering som ges en slutlig stödmottagare per projekt inte överstiga 150 miljoner euro.” g) Följande led ska införas : ”yd) För stöd till utbyggnad av backhaulnät som beviljas i form av ett bidrag: 100 miljoner euro i total kostnad per projekt. I fråga om stöd till utbyggnad av backhaulnät som beviljas i form av ett finansiellt instrument får det nominella beloppet av den totala finansiering ges en slutlig stödmottagare inte överstiga 150 miljoner euro per projekt.” h) Leden z–cc ska ersättas med följande: ”z) För investeringsstöd för kultur och bevarande av kulturarvet: 165 miljoner euro per projekt. Driftsstöd till kultur och bevarande av kulturarvet: 82,5 miljoner euro per företag och år. aa) För stödordningar för audiovisuella verk: 55 miljoner euro per stödordning och år. bb) För investeringsstöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur: 33 miljoner euro eller de totala kostnaderna över 110 miljoner euro per projekt. Driftsstöd för idrottsinfrastruktur: 2,2 miljoner euro per infrastruktur och år. cc) För investeringsstöd för lokal infrastruktur: 11 miljoner euro eller de totala kostnaderna över 22 miljoner euro för samma infrastruktur.” i) Leden ee och ff ska ersättas med följande: ”ee) För stöd för kusthamnar: stödberättigande kostnader på 143 miljoner euro per projekt (eller 165 miljoner euro per projekt i en kusthamn som ingår i arbetsplanen för en stamnätskorridor som avses i artikel 47 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 ( *34 ) ); i fråga om muddring avses med projekt all muddring som utförs under ett kalenderår. ff) För stöd till inlandshamnar: stödberättigande kostnader på 44 miljoner euro per projekt (eller 55 miljoner euro per projekt i en inlandshamn som ingår i arbetsplanen för en sådan stamnätskorridor som avses i artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013); i fråga om muddring definieras ett projekt som all muddring som utförs under ett kalenderår. ( *34 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU ( EUT L 348 20.12.2013, s. 1 ).” " j) Led hh ska ersättas med följande: ”hh) Stöd till små och medelstora företag för kostnader som uppstår vid deltagande i LLU-projekt: för stöd enligt artikel 19a: 2 miljoner euro per företag och projekt, för stöd enligt artikel 19b: de belopp som anges i artikel 19b.2 per projekt.” (4) Artikel 5 ska ändras på följande sätt: a) I punkt 2 ska led f ersättas med följande: ”f) Stöd i form av riskfinansieringsåtgärder, om villkoren i artiklarna 21 och 21a är uppfyllda.” b) I punkt 2 ska följande led införas: ”ga) Stöd till små och medelstora företag i form av nedsatt tillträdesavgift eller fri tillgång till innovationsrådgivningstjänster och innovationsstödjande tjänster enligt definitionen i artikel 2.94 respektive 2.95, som erbjuds exempelvis av forskningsinstitut och organisationer för kunskapsspridning, forskningsinfrastrukturer, testnings- och experimentinfrastrukturer eller innovationskluster på grundval av en stödordning, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda: i) Fördelen i form av sänkta avgifter eller erhållet fritt tillträde är kvantifierbar och påvisbar. ii) De fullständiga eller partiella prisrabatterna för tjänster och de regler enligt vilka små och medelstora företag kan ansöka om och väljas ut och beviljas rabatter offentliggörs (via webbplatser eller på annat lämpligt sätt) innan tjänsteleverantören börjar erbjuda rabatterna. iii) Tjänsteleverantören ska föra register över de stödbelopp som beviljats varje litet eller medelstort företag i form av prisavdrag för att försäkra sig om att de tak som anges i artikel 28.3 och 28.4 följs. Dessa register ska bevaras i tio år från den dag då det sista stödet beviljades av tjänsteleverantören.” c) I punkt ska led l ersättas med följande: ”l) Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden, om villkoren i kapitel III avsnitt 16 är uppfyllda.” d) I punkt 2 ska följande led läggas till: ”m) Stöd till mikroföretag i form av offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme, om villkoren i artikel 19c är uppfyllda. n) Stöd till små och medelstora företag i form av tillfälliga offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme som produceras från naturgas för att minimera effekten av prishöjningarna till följd av Rysslands angreppskrig mot Ukraina, om villkoren i artikel 19d är uppfyllda.” (5) Artikel 6 ska ändras på följande sätt: a) I punkt 5 ska led b ersättas med följande: ”b) Stöd till små och medelstora företags tillgång till finansiering, om de relevanta villkoren i artiklarna 21, 21a och 22 är uppfyllda.” b) I punkt 5 ska led l ersättas med följande: ”l) Stöd till små och medelstora företag som deltar i eller drar nytta av LLU-projekt, om de relevanta villkoren i artikel 19a eller 19b är uppfyllda.” c) I punkt 5 ska följande led läggas till: ”m) Stöd för sanering av miljöskador och återupprättande av livsmiljöer och ekosystem, om kostnaderna för saneringen eller återupprättandet överstiger markens eller egendomens värdestegring och villkoren i artikel 45 är uppfyllda. n) Stöd till skyddande av biologisk mångfald och genomförande av naturbaserade lösningar för anpassning till och begränsning av klimatförändringar, om villkoren i artikel 45 är uppfyllda. o) Stöd för att främja energi från förnybara energikällor enligt artiklarna 41, 42 och 43 när stödet beviljas automatiskt i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier och utan tillämpning av vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten, och åtgärden har antagits och är i kraft innan arbetet med det understödda projektet eller den understödda verksamheten har inletts. p) Stöd till mikroföretag i form av offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme, om villkoren i artikel 19c är uppfyllda. q) Stöd till små och medelstora företag i form av tillfälliga offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme som produceras från naturgas för att minimera effekten av prishöjningarna till följd av Rysslands angreppskrig mot Ukraina, om villkoren i artikel 19d är uppfyllda.” (6) I artikel 7 ska punkt 1 ersättas med följande: ”1. Vid beräkningen av stödnivå och stödberättigande kostnader ska alla använda uppgifter avse belopp före eventuella avdrag för skatt eller andra avgifter. Mervärdesskatt som tas ut på stödberättigande kostnader eller kostnader som ersätts enligt tillämplig nationell skattelagstiftning ska dock inte beaktas vid beräkningen av stödnivå och stödberättigande kostnader. De stödberättigande kostnaderna ska styrkas av skriftliga underlag som ska vara tydliga, specifika och aktuella. Beloppen för stödberättigande kostnader får beräknas i enlighet med förenklade kostnadsalternativ, under förutsättning att en transaktion åtminstone delvis finansieras via en unionsfond som tillåter användning av förenklade kostnadsalternativ och att kostnadskategorin är stödberättigande enligt den tillämpliga undantagsbestämmelsen. I sådana fall är de förenklade kostnadsalternativ som anges i gällande regler för unionsfonden tillämpliga. För projekt som genomförs i enlighet med de planer för återhämtning och resiliens som godkänts av rådet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 ( *35 ) får beloppen för stödberättigande kostnader dessutom också beräknas i enlighet med förenklade kostnadsalternativ, under förutsättning att de förenklade kostnadsalternativ som anges i förordning (EU) nr 1303/2013 eller förordning (EU) 2021/1060 används. Vad gäller stöd enligt artiklarna 25a och 25b kan dessutom indirekta kostnader beräknas i enlighet med reglerna i artikel 25a.3 respektive 25b.3. ( *35 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens ( EUT L 57, 18.2.2021, s. 17 ).” " (7) Artikel 8 ska ändras på följande sätt: a) Punkt 2 ska ersättas med följande: ”2. Om unionsfinansiering som förvaltas centralt av unionens institutioner, byråer, gemensamma företag eller andra organ och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av medlemsstaten kombineras med statligt stöd, ska endast det sistnämnda ligga till grund för fastställandet av huruvida tröskelvärdena för anmälan eller högsta stödnivåer iakttas, under förutsättning att det sammanlagda beloppet offentlig finansiering i förhållande till samma stödberättigande kostnader inte överstiger den mest fördelaktiga finansieringsgrad som fastställs i tillämpliga bestämmelser i unionslagstiftningen. Undantagsvis får den totala offentliga finansieringen för projekt som får stöd från Europeiska försvarsfonden uppgå till de totala stödberättigande kostnaderna för projektet, oberoende av den maximala finansieringsnivå som är tillämplig inom ramen för denna fond, under förutsättning att tröskelvärdena för anmälan och de högsta tillåtna stödnivåerna eller de högsta tillåtna stödbeloppen enligt denna förordning iakttas.” b) Punkt 4 ska ersättas med följande: ”4. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader som är undantagna enligt artiklarna 19b, 20a, 21, 21a, 22 eller 23, artikel 56e.5 a ii, iii eller iv, artikel, 56e.10 och artikel 56f får kumuleras med annat statligt stöd med identifierbara stödberättigande kostnader. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader får kumuleras med annat statligt stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader, upp till den högsta relevanta totala finansieringströskel som fastställts med hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall enligt denna förordning eller en annan gruppundantagsförordning eller beslut som antagits av kommissionen. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader, som undantas enligt denna förordning, får kumuleras med annat stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader som beviljas för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi enligt artikel 107.3 b i fördraget och godkänts genom ett beslut som antagits av kommissionen. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader som är undantagna enligt artikel 56e.5 a ii, iii eller iv, artikel 56e.10 och artikel 56f får kumuleras med annat stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader som är undantagna enligt samma artiklar.” (8) Artikel 9 ska ändras på följande sätt: a) Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande: ”1. Den berörda medlemsstaten ska se till att följande offentliggörs i Europeiska kommissionens modul för stödtransparens ( *36 ) eller på en webbplats med uttömmande information om statligt stöd på nationell eller regional nivå: a) Den sammanfattande information som avses i artikel 11 i det standardiserade format som anges i bilaga II eller en länk som ger tillgång till denna. b) Den fullständiga texten till varje stödåtgärd enligt artikel 11 eller en länk som ger tillgång till den fullständiga texten. c) De uppgifter som avses i bilaga III om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 100 000 euro eller, för stöd som ingår i finansiella produkter vilka får stöd från InvestEU-fonden i enlighet med avsnitt 16, om varje enskilt stöd som beviljas och överstiger 500 000 euro, eller för stödmottagare verksamma inom primär jordbruksproduktion eller inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, med undantag för dem som omfattas av avsnitt 2a, varje enskild tilldelning av stöd som överstiger 10 000 euro. I fråga om projekt inom Europeiskt territoriellt samarbete som avses i artikel 20, ska den information som avses i denna punkt läggas ut på webbplatsen för den medlemsstat där den berörda förvaltande myndighet som avses i artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 ( *37 ) eller artikel 45 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 ( *38 ) , beroende på vilken som är tillämplig, är belägen. Alternativt kan de deltagande medlemsstaterna bestämma att var och en av dem ska lämna information som avser stödåtgärderna inom deras territorier på deras respektive webbplatser. De krav på offentliggörande som fastställs i första stycket får inte tillämpas på stöd som beviljas projekt inom Europeiskt territoriellt samarbete och som avses i artikel 20a och lokalt ledda projekt för lokal utveckling enligt artikel 19b. 2. För stödordningar i form av skatteförmåner och för stödordningar som omfattas av artiklarna 16, 21a och 22 ( *39 ) ska villkoren i punkt 1, första stycket, led c i denna artikel anses vara uppfyllda om medlemsstaterna offentliggör den begärda informationen om individuella stödbelopp inom följande intervaller (i miljoner euro): 0,01–0,1 (endast för fiske och vattenbruk samt primär jordbruksproduktion), 0,1–0,5, 0,5–1, 1–2, 2–5, 5–10, 10–30, och 30 och mer. ( *36 ) Offentlig sökning i modulen för stödtransparens, tillgänglig på https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=sv" ( *37 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete ( EUT L 347, 20.12.2013, s. 259 )." ( *38 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 av den 24 juni 2021 om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 94 )." ( *39 ) När det gäller stödordningar enligt artiklarna 16, 21a och 22 i föreliggande förordning, kan kravet på offentliggörande av information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 100 000 euro upphävas när det gäller små och medelstora företag som inte genomfört någon kommersiell försäljning på någon marknad.” " b) Punkt 4 ska ersättas med följande: ”4. Den information som avses i punkt 1 c ska presenteras och hållas tillgänglig på ett standardiserat sätt, enligt vad som anges i bilaga III, och ska möjliggöra effektiva sök- och nedladdningsfunktioner. Den ska offentliggöras inom sex månader från den dag då stödet beviljades, eller i fråga om stöd i form av skatteförmåner, inom ett år från den dag då skattedeklarationen ska lämnas in, och finnas tillgänglig i minst tio år från den dag då stödet beviljades. Vad gäller stöd i form av skatteförmåner, om det inte finns något formellt krav på en årlig deklaration, kommer den 31 december det år för vilket stödet beviljades att betraktas som den dag då stödet beviljades vid tillämpningen av denna punkt.” (9) I artikel 11.1 ska den sista meningen ersättas med följande: ”Första stycket är varken tillämpligt på stöd som beviljas projekt inom Europeiskt territoriellt samarbete och som avses i artikel 20a eller på LLU-projekt som avses i artikel 19b.” (10) Artikel 13 ska ersättas med följande: ”Artikel 13 Regionalstödets tillämpningsområde Detta avsnitt ska inte tillämpas på följande: a) Stöd inom stålsektorn, brunkolssektorn och kolsektorn. b) Stöd till transportsektorn och tillhörande infrastruktur. Stöd till produktion, lagring, överföring och distribution av energi samt för energiinfrastruktur med undantag för stödordningar för regionalt investeringsstöd i de yttersta randområdena och för regionalt driftsstöd. Stöd inom bredbandssektorn, med undantag för stödordningar för regionalt driftsstöd. c) Regionalstöd i form av stödordningar som är riktade till ett begränsat antal särskilda ekonomiska sektorer. Stödordningar avsedda för turistverksamhet eller bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter anses inte vara riktade till vissa ekonomiska sektorer, d) Regionalt driftsstöd som beviljas företag vars huvudsakliga verksamheter omfattas av avsnitt K ”Finans- och försäkringsverksamhet” i Nace rev. 2 eller företag som bedriver koncernintern verksamhet och vars huvudsakliga verksamhet omfattas av klass 70.10 ”Verksamheter som utövas av huvudkontor” eller 70.22 ”Konsultverksamhet avseende företags organisation” i Nace rev. 2.” (11) Artikel 14 ska ändras på följande sätt: a) Punkt 3 ska ersättas med följande: ”3. I stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 a i fördraget får stödet beviljas för varje form av nyinvestering, oberoende av stödmottagarens storlek. I stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 c i fördraget får stödet beviljas små och medelstora företag för varje form av nyinvestering och stora företag endast för en sådan nyinvestering som ger upphov till en ny ekonomisk verksamhet i det berörda området.” b) Punkterna 4–7 ska ersättas med följande: ”4. De stödberättigandekostnaderna ska omfatta en eller flera av följande: a) kostnader för investeringar i materiella och immateriella tillgångar, eller b) de beräknade lönekostnaderna för sysselsättning som skapas till följd av en nyinvestering, beräknade över en tvåårsperiod, eller c) en kombination av delar av de kostnader som avses i leden a och b, men som inte överstiger kostnaderna i led a eller b, beroende på vilka som är högst. 5. Investeringen ska bibehållas i området under minst fem år, eller tre år för små och medelstora företag, efter det att investeringen har genomförts. Detta får inte hindra att man ersätter en anläggning eller utrustning som blivit föråldrad eller gått sönder under denna period, under förutsättning att den ekonomiska verksamheten blir kvar i den berörda regionen under minimiperioden. 6. De förvärvade tillgångarna ska vara nya utom för små och medelstora företag och för förvärv av en anläggning. Kostnader som hänger samman med materiella tillgångar som omfattas av hyresavtal får beaktas endast på följande villkor: a) När det gäller mark och byggnader, måste hyresavtalet fortsätta att gälla i minst fem år efter den dag då investeringsprojektet förväntas vara slutfört för stora företag, och tre år för små och medelstora företag. b) När det gäller maskiner och anläggningar, ska hyresavtalet ha formen av finansiell leasing och innefatta en skyldighet för stödmottagaren att förvärva tillgången när hyresavtalet har löpt ut. När det gäller en nyinvestering som avses i artikel 2.49 b eller 2.51 b, ska i princip endast kostnaderna för att köpa tillgångarna från tredje parter som inte har någon anknytning till köparen beaktas. Om en familjemedlem till den ursprungliga ägaren, eller en eller flera anställda, tar över ett litet företag, gäller dock inte villkoret att tillgångarna ska köpas från tredje part utan anknytning till köparen. Transaktionen ska genomföras på marknadsvillkor. Om förvärvet av en anläggnings tillgångar åtföljs av en ytterligare investering som ger rätt till regionalstöd, bör de stödberättigande kostnaderna för denna ytterligare investering läggas till kostnaden för förvärv av anläggningens tillgångar. Om stöd har beviljats för förvärv av tillgångar redan innan de köps ska kostnaderna för dessa tillgångar dras av från de stödberättigande kostnaderna för förvärv av en anläggning. 7. För stöd som beviljas stora företag för en genomgripande ändring av produktionsprocessen ska de stödberättigande kostnaderna överstiga avskrivningen under de föregående tre beskattningsåren på de tillgångar som har ett samband med den verksamhet som ska moderniseras. När det gäller stöd som beviljas stora eller små och medelstora företag för diversifiering av en befintlig anläggning, ska de stödberättigande kostnaderna med minst 200 % överstiga det bokförda värdet av de återanvända tillgångarna, registrerat under det beskattningsår som föregår inledandet av arbetena.” c) Punkt 8 ska ändras på följande sätt: i) I första stycket ska led d ersättas med följande: ”d) De måste ingå i tillgångar tillhörande det företag som tar emot stödet och ska fortsätta att förknippas med det projekt för vilket stödet beviljas i minst fem år (tre år i fråga om små och medelstora företag).” ii) Andra stycket ska ersättas med följande: ”För stora företag är kostnader för immateriella tillgångar stödberättigande endast upp till 50 % av de sammanlagda stödberättigande investeringskostnaderna för nyinvesteringen. För små och medelstora företag är 100 % av kostnaderna för immateriella tillgångar stödberättigande.” d) I punkt 9 ska leden a och b ersättas med följande: ”a) Investeringsprojektet ska leda till en nettoökning av antalet arbetstagare vid den berörda anläggningen i förhållande till genomsnittet under de föregående tolv månaderna, efter avdrag för arbetstillfällen som eventuellt gått förlorade under den perioden, uttryckt som antalet arbetskraftsenheter per år. b) Varje tjänst ska tillsättas inom tre år efter det att investeringen har slutförts.” e) Punkterna 10 och 11 ska utgå. f) I punkt 12 ska första meningen ersättas med följande: ”12. Stödnivån får inte överstiga den högsta tillåtna stödnivå som fastställts i en regionalstödskarta som är i kraft vid den tidpunkt då stödet beviljas i det berörda området.” g) I punkt 13 ska första meningen ersättas med följande: ”13. Varje nyinvestering som rör samma eller liknande verksamhet som inletts av samma stödmottagare (på gruppnivå) inom en treårsperiod räknat från den dag då arbetet på en annan investering i samma Nuts 3-region i nomenklaturen för statistiska territoriella enheter inleddes ska anses utgöra en del av ett enda investeringsprojekt”. h) Punkterna 14 och 15 ska ersättas med följande: ”14. Stödmottagaren ska lämna ett finansiellt bidrag på minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna genom egna medel eller genom extern finansiering, i en form där inget statligt stöd ingår. Kravet på ett eget bidrag på 25 % ska inte gälla investeringsstöd som beviljas för investeringar i de yttersta randområdena, i den mån som ett lägre bidrag är nödvändigt för att fullt ut uppnå den högsta stödnivån. 15. För en nyinvestering som hänger samman med ett projekt inom Europeiskt territoriellt samarbete som omfattas av förordning (EU) nr 1299/2013 eller förordning (EU) 2021/1059, ska stödnivån för det område i vilket den ursprungliga investeringen är belägen tillämpas på alla stödmottagare som deltar i projektet. Om nyinvesteringen är belägen i två eller flera stödområden ska den högsta tillåtna stödnivån vara den som är tillämplig i det stödområde där det största beloppet stödberättigande kostnader har uppstått. I stödområden som är stödberättigade enligt artikel 107.3 c i fördraget ska denna bestämmelse gälla stora företag endast om nyinvesteringen skapar en ny ekonomisk verksamhet.” (12) Artikel 15 ska ändras på följande sätt: a) I punkt 2 ska led b ersättas med följande: ”b) Merkostnaderna för transport beräknas på grundval av varornas färd inom den berörda medlemsstatens gränser, med det transportmedel som leder till den lägsta kostnaden för stödmottagaren. Medlemsstaten får införa miljönormer som ska uppfyllas av det valda transportsättet, och om sådana normer åläggs stödmottagaren får den grunda beräkningen av de extra transportkostnaderna på den lägsta kostnaden för att uppfylla dessa miljönormer.” b) I punkt 3 ska inledningsfrasen ersättas med följande: ”3. I glest och mycket glest befolkade områden ska stödordningarna för regionalt driftsstöd förhindra eller minska avfolkningen på följande villkor:”. (13) Artikel 16 ska ändras på följande sätt: a) Punkt 3 ska ersättas med följande: ”3. Den totala investeringen i ett stadsutvecklingsprojekt som omfattas av en stödåtgärd för stadsutveckling får inte överstiga 22 miljoner euro.” b) Punkt 6 ska ersättas med följande: ”6. Stödet till stadsutveckling ska attrahera ytterligare investeringar från oberoende privata investerare enligt definitionen i artikel 2.72 till stadsutvecklingsfonderna eller stadsutvecklingsprojekten i syfte att uppnå ett samlat belopp som minst uppgår till 20 % av den totala finansiering som beviljats för ett stadsutvecklingsprojekt.” (14) Artikel 17 ska ändras på följande sätt: a) Punkterna 2 och 3 ska ersättas med följande: ”2. De stödberättigande kostnaderna ska omfatta en eller flera av följande: a) Kostnader för investeringar i materiella och immateriella tillgångar, inbegripet engångskostnader som inte kan avskrivas och som är direkt kopplade till investeringen och den ursprungliga installationen. b) De beräknade lönekostnaderna för sysselsättning som skapas direkt genom investeringsprojektet, beräknade för en tvåårsperiod. c) En kombination av delar av de kostnader som avses i leden a och b, men som inte överstiger kostnaderna i led a eller b, beroende på vilka som är högst. 3. För att en investering ska anses vara en stödberättigande kostnad vid tillämpningen av denna artikel ska den bestå av a) en investering i materiella och immateriella tillgångar i samband med inrättandet av en ny anläggning, utvidgning av en befintlig anläggning, diversifiering av produktionen vid en anläggning till produkter eller tjänster som inte tidigare tillverkats vid eller tillhandahållits från anläggningen, eller en genomgripande ändring av den totala produktionsprocessen för den eller de produkter eller av det totala tillhandahållandet av den eller de tjänster som berörs av investeringen i anläggningen, eller b) ett förvärv av tillgångar som tillhör en anläggning som har lagts ner eller som skulle ha lagts ner om den inte hade tagits över. Enbart förvärv av aktierna i ett företag uppfyller i sig inte villkoren för en investering. Transaktionen ska genomföras på marknadsvillkor. I princip ska endast kostnaderna för att köpa tillgångarna från tredje man utan anknytning till köparen beaktas. Om en familjemedlem till den ursprungliga ägaren, eller en eller flera anställda, tar över ett litet företag, gäller dock inte villkoret att tillgångarna ska köpas från tredje part utan anknytning till köparen. En ersättningsinvestering utgör således inte en investering i den mening som avses i denna punkt.” b) Följande punkt ska införas: ”3a. Kostnader som hänger samman med hyra av materiella tillgångarfår beaktas endast på följande villkor: a) När det gäller mark och byggnader, måste hyresavtalet fortsätta att gälla i minst tre år efter den dag då investeringsprojektet förväntas vara slutfört. b) När det gäller maskiner och anläggningar, ska hyresavtalet ha formen av finansiell leasing och innefatta en skyldighet för stödmottagaren att förvärva tillgången när hyresavtalet har löpt ut.” c) Punkt 4 ska ändras på följande sätt: i) Led b ska ersättas med följande: ”b) De ska kunna avskrivas.” ii) Led d ska ersättas med följande: ”d) De ska under minst tre år tas upp som tillgångar för det företag som erhåller stödet.” (15) Artiklarna 19a och 19b ska ersättas med följande: ”Artikel 19a Stöd till små och medelstora företag för kostnader som uppstår vid deltagande i lokalt ledda utvecklingsprojekt (LLU-projekt): 1. Stöd för kostnader som uppstår då små och medelstora företag deltar i LLU-projekt som omfattas av förordning (EU) nr 1303/2013 eller förordning (EU) 2021/1060 ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Följande kostnader som fastställs i artikel 35.1 i förordning (EU) nr 1303/2013 eller artikel 34.1 i förordning (EU) 2021/1060, beroende på vilken som är tillämplig, är stödberättigande för LLU-projekt: a) Förberedande stöd, kapacitetsuppbyggnad, utbildning och nätverksbyggande i syfte att förbereda och genomföra en LLU-strategi. b) Genomförande av godkända insatser. c) Förberedelser inför och genomförande av samarbetsverksamheten. d) Driftskostnader som är kopplade till förvaltningen av genomförandet av LLU-strategin. e) Ledningsfunktioner inom ramen för LLU-strategin för att underlätta utbyte mellan berörda parter för att tillhandahålla information, främja strategin och enskilda projekt samt bistå potentiella stödmottagare i syfte att utveckla insatser och utarbeta ansökningar. 3. Stödnivån får inte överskrida de högsta tillåtna stödsatser som anges i de fondspecifika förordningarna till stöd för lokalt ledd utveckling (LLU). Artikel 19b Begränsat stöd till små och medelstora företag som drar nytta av LLU-projekt 1. Stöd till företag som deltar i eller drar nytta av LLU-projekt som avses i artikel 19a.1 ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Det totala stödbelopp som beviljas enligt denna artikel per projekt får inte överstiga 200 000 euro.” (16) Följande artiklar ska införas: ”Artikel 19c Stöd till mikroföretag i form av offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme 1. Stöd till mikroföretag i form av offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. Denna artikel ska tillämpas på följande: a) Offentliga ingripanden i prissättningen som sänker de priser som tillämpas av leverantörer till mikroföretag per enhet el, gas eller värme. b) Betalningar till mikroföretag, antingen direkt eller via leverantörer, per enhet el-, gas- eller värmeförbrukning som kompenserar för en del av kostnaderna för denna förbrukning. 2. Åtgärderna i punkt 1 ska a) inte diskriminera vare sig mellan leverantörer eller mellan mikroföretag, b) föreskriva att alla leverantörer har rätt att tillhandahålla erbjudanden om leverans av el, gas eller värme till mikroföretag på samma grunder, c) föreskriva en mekanism som, om den beviljas via en leverantör, säkerställer att stödet i största möjliga utsträckning vidarebefordras till den slutliga stödmottagaren, och d) leda till ett pris som är högre än kostnaderna, på en nivå där effektiv priskonkurrens kan uppstå. 3. Stödbeloppet ska vara lika med det stöd som beviljats eller, vid offentliga interventioner i prissättningen, inte överstiga skillnaden mellan det marknadspris som skulle ha betalats för den el, gas och/eller värme som totalt förbrukats av en stödmottagare och det pris som ska betalas för denna förbrukning efter den offentliga interventionen. Artikel 19d Stöd till små och medelstora företag i form av tillfälliga offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme som produceras från naturgas för att minimera effekten av prishöjningarna till följd av Rysslands angreppskrig mot Ukraina 1. Stöd till små och medelstora företag i form av offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme, i den mån som den produceras från naturgas eller el från förnybara källor, ska anses förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. Denna artikel ska tillämpas på: a) Offentliga ingripanden i prissättningen som sänker de priser som tillämpas av leverantörer per enhet el, gas eller värme. b) Betalningar till små och medelstora företag, antingen direkt eller via leverantörer, per enhet el-, gas- eller värmeförbrukning som kompenserar för en del av kostnaderna för denna förbrukning. 2. Åtgärderna i punkt 1 ska a) begränsas till högst 70 % av stödmottagarens förbrukning av el, gas eller värme som producerats från naturgas eller el under den period som omfattas av stödåtgärden, b) inte diskriminera vare sig mellan leverantörer eller mellan små och medelstora företag, c) föreskriva ersättning till leverantörer, om det offentliga ingripandet kräver att leverantörerna levererar till priser under självkostnadspris, d) föreskriva att alla leverantörer har rätt att tillhandahålla erbjudanden om leverans av el, gas eller värme på samma grunder, e) föreskriva en mekanism som, om den beviljas via en leverantör, säkerställer att stödet i största möjliga utsträckning vidarebefordras till den slutliga stödmottagaren, och f) leda till ett genomsnittligt enhetspris för leveranser som minst motsvarar genomsnittspriset per enhet el, gas eller värme till slutförbrukare i den berörda medlemsstaten under perioden 1 januari–31 december 2021. 3. Utbetalningar som gjorts till leverantörer för leveranser till små och medelstora företag, som en följd av offentliga ingripanden i prissättningen under leverantörens kostnad, ska vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget under följande förutsättningar: a) Det offentliga ingripandet i prissättningen uppfyller kraven i punkt 2, och b) ersättningen överstiger inte skillnaden mellan det pris som leverantören skulle ha kunnat förvänta sig att uppnå vid tillämpningen av marknadsbaserade leveranspriser utan interventionen och det pris som satts under kostnaden genom det offentliga ingripandet. 4. Denna artikel ska tillämpas på stöd som beviljas för kostnader för el, gas eller värme som förbrukas under en period då offentliga ingripanden i prissättningen till förmån för små och medelstora företag som får leveranser av antingen gas, el eller värme är uttryckligen tillåtna enligt sekundärlagstiftning som grundar sig på artikel 122 i fördraget. Stödet ska beviljas senast 12 månader efter utgången av denna period. 5. Stödbeloppet ska vara lika med det stöd som beviljats antingen små och medelstora företag eller leverantören, eller, vid offentliga ingripanden i prissättningen, inte överstiga skillnaden mellan det marknadspris som skulle ha betalats för den energi som totalt förbrukats av en stödmottagare och det pris som ska betalas för denna förbrukning efter det offentliga ingripandet.” (17) I artikel 20a ska punkt 2 ersättas med följande: ”2. Det totala stödbelopp enligt denna artikel som beviljas ett företag per projekt får inte överstiga 22 000 euro.” (18) Artikel 21 ska ersättas med följande: ”Artikel 21 Riskfinansieringsstöd 1. Ordningar för riskfinansieringsstöd till förmån för små och medelstora företag ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Medlemsstaterna ska, antingen direkt eller genom en betrodd enhet, genomföra riskfinansieringsåtgärden via en eller flera finansiella intermediärer. Medlemsstater eller betrodda enheter ska lämna offentliga bidrag till finansiella intermediärer i enlighet med punkterna 9–13, och finansiella intermediärer ska, i enlighet med punkterna 14–17, göra riskfinansieringsinvesteringar i enlighet med punkterna 4–8 i stödberättigade företag som uppfyller kraven i punkt 3. Varken medlemsstater eller betrodda enheter får investera direkt i de stödberättigade företagen utan deltagande av en finansiell intermediär. 3. Stödberättigade företag ska vara företag som är onoterade små och medelstora företag och, vid tidpunkten för den första riskfinansieringsinvesteringen uppfyller minst ett av följande villkor: a) De har inte varit verksamma på någon marknad. b) De har varit verksamma på någon marknad i i) mindre än tio år efter registreringen, eller ii) mindre än sju år efter den första kommersiella försäljningen. Om en av de perioder som avses i led i och ii har tillämpats på ett visst företag, kan endast den perioden tillämpas även på eventuellt efterföljande riskfinansieringsstöd till samma företag. För företag som har förvärvat ett annat företag eller bildats genom en fusion ska stödberättigandeperioden också omfatta det förvärvade respektive det sammanslagna företagets verksamhet, med undantag för sådana förvärvade eller sammanslagna företag vars omsättning utgör mindre än 10 % av det förvärvande företagets omsättning under det beskattningsår som föregick förvärvet eller, när det gäller företag som bildats genom en fusion, mindre än 10 % av den sammanlagda omsättning som de fusionerande företagen hade under det beskattningsår som föregick fusionen. Vad gäller den period för stödberättigande som avses i led i, i den mån den tillämpas, börjar perioden för stödberättigande för företag som inte omfattas av registreringsskyldigheten löpa från den tidpunkt då företaget inleder sin ekonomiska verksamhet eller den tidpunkt då det blir skattskyldigt för sin ekonomiska verksamhet, beroende på vilket som infaller först. c) De kräver en nyinvestering som, på grundval av en affärsplan som utarbetats med tanke på en ny ekonomisk verksamhet, är högre än 50 % av deras genomsnittliga årliga omsättning under de senaste fem åren. Genom undantag från första meningen ska tröskelvärdet begränsas till 30 % för följande investeringar, som ska betraktas som nyinvesteringar i en ny ekonomisk verksamhet: i) Investeringar som avsevärt förbättrar verksamhetens miljöprestanda i enlighet med artikel 36.2. ii) Andra ekologiskt hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) 2020/852. iii) Investeringar som syftar till att öka kapaciteten för utvinning, separering, raffinering, bearbetning eller materialåtervinning av en råvara av avgörande betydelse som förtecknas i bilaga IV. 4. Riskfinansieringsinvesteringen kan också omfatta uppföljningsinvesteringar som görs i stödberättigade företag, inklusive efter den period för stödberättigande som anges i punkt 3 b, om följande kumulativa villkor är uppfyllda: a) Det totala riskfinansieringsbelopp som avses i punkt 8 överskrids inte. b) Möjligheten till uppföljningsinvesteringar ingick i den ursprungliga affärsplanen. c) Det företag som tar emot uppföljningsinvesteringar har inte, i den mening som avses i artikel 3.3 i bilaga I, knutits till ett annat företag än den finansiella intermediären eller den oberoende privata investerare som tillhandahåller riskfinansiering inom ramen för åtgärden, såvida inte den nya enheten är ett litet eller medelstort företag. 5. Riskfinansieringsinvesteringar i stödberättigade företag kan ges i form av eget kapital, investeringar av kapital likställt med eget kapital, lån, garantier, eller en kombination av dessa. 6. Om garantier ges får garantin inte omfatta mer än 80 % av det underliggande lånet till det stödberättigade företaget. 7. I fråga om riskfinansieringsinvesteringar i eget kapital och kapital likställt med eget kapital får en riskfinansieringsåtgärd omfatta ersättningskapital endast om detta kombineras med nytt kapital som motsvarar minst 50 % av varje investering i de stödberättigade företagen. 8. Det totala utestående riskfinansieringsbelopp som avses i punkt 5 får inte överstiga 16,5 miljoner euro per stödberättigat företag inom ramen för en riskfinansieringsåtgärd. Vid beräkningen av detta högsta riskfinansieringsbelopp ska följande beaktas: a) När det gäller lån och investeringar i form av kapital likställt med eget kapital strukturerade som skulder, instrumentets nominella utestående belopp. b) När det gäller garantier, det underliggande lånets nominella utestående belopp. 9. Det offentliga stödet till finansiella intermediärer får ges i någon av följande former: a) Eget kapital eller kapital likställt med eget kapital, eller ett finansiellt anslag för direkt eller indirekt tillhandahållande av riskfinansiering till stödberättigade företag. b) Lån för direkt eller indirekt tillhandahållande av riskfinansiering till förmån för stödberättigade företag. c) Garantier för att täcka förluster från direkt eller indirekt riskfinansiering till stödberättigade företag. 10. Arrangemang för riskdelning mellan å ena sidan medlemsstaten (eller den betrodda enheten) och, å den andra, privata investerare, finansiella intermediärer eller fondförvaltare ska vara adekvata och uppfylla följande villkor: a) När det gäller riskfinansieringsstöd i annan form än garantier ska prioriterad avkastning från vinster (asymmetrisk vinstdelning eller uppåtriktade incitament) ges företräde framför skydd mot potentiella förluster (sämre skydd). b) Vid asymmetrisk förlustdelning mellan offentliga och privata investerare ska den första förlusten för den offentliga investeraren begränsas till 25 % av riskfinansieringsinvesteringen. c) När det gäller riskfinansieringsstöd i form av garantier, ska garantisatsen begränsas till 80 % och ett tak på 25 % av den underliggande garanterade portföljen fastslås för de totala förluster som en medlemsstat tar på sig. Endast garantier som täcker förväntade förluster i den underliggande garanterade portföljen får tillhandahållas kostnadsfritt. Om en garanti omfattar också täckning av oväntade förluster, ska den finansiella intermediären betala en marknadsmässig garantiavgift för den del av garantin som täcker oväntade förluster. 11. Om det offentliga stödet till den finansiella intermediären ges i form av investeringar i eget kapital eller kapital likställt med eget kapital enligt punkt 9 a, får högst 30 % av den finansiella intermediärens sammanlagda kapitalinvesteringar och ej inbetalda kapitalåtaganden användas för likviditetsstyrning. 12. För riskfinansieringsåtgärder som syftar till att tillhandahålla riskfinansiering i form av eget kapital, kapital likställt med eget kapital eller lån till stödberättigade företag, ska det offentliga stöd som ges till den finansiella intermediären attrahera ytterligare finansiering från oberoende privata investerare på nivån finansiella intermediärer eller stödberättigade företag, i syfte att uppnå ett sammanlagt privat deltagande som når upp till följande lägsta tröskelvärden: a) 10 % av den riskfinansieringsinvestering som erbjuds de stödberättigade företag som avses i punkt 3 a. b) 40 % av den riskfinansieringsinvestering som erbjuds de stödberättigade företag som avses i punkt 3 b. c) 60 % av den riskfinansieringsinvestering som erbjuds de stödberättigade företag som anges i punkt 3 c och för uppföljande riskfinansieringsinvesteringar i stödmottagande företag efter den stödberättigande period som avses i punkt 3 b. Finansiering som tillhandahålls av oberoende privata investerare som får riskfinansieringsstöd i form av skatteincitament i enlighet med artikel 21a ska inte beaktas när den aggregerade privata deltagandegrad som anges i första stycket i denna punkt uppnås. Det privata deltagande som avses i första stycket, leden b och c, ska minskas till 20 % i led b och 30 % i led c för investeringar som antingen gjorts i stödområden som anges i en godkänd regionalstödskarta som är giltig vid tidpunkten för beviljandet av riskfinansieringen i enlighet med artikel 107.3 a i fördraget, eller som erhåller stöd på grundval av medlemsstatens plan för återhämtning och resiliens som godkänts av rådet, eller som tar emot stöd från Europeiska försvarsfonden i enlighet med förordning (EU) 2021/697 eller unionens rymdprogram i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696, ( *40 ) eller som får stöd från unionsfonder som genomförs inom ramen för delad förvaltning som omfattas av förordning (EU) nr 1303/2013, förordning (EU) 2021/1060 eller Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 ( *41 ) . 13. Om en riskfinansieringsåtgärd genomförs via en finansiell intermediär som är inriktad på stödberättigade företag i olika utvecklingsstadier i enlighet med punkterna 3 och 4, ska den finansiella intermediären uppnå ett privat deltagande som motsvarar minst ett vägt genomsnitt baserat på volymen för de enskilda investeringarna i den underliggande portföljen och som följer av tillämpningen av det lägsta deltagandet på sådana investeringar i enlighet med punkt 12, om inte det deltagande av oberoende privata investerare som krävs uppnås på de stödberättigande företagens nivå. 14. Finansiella intermediärer och fondförvaltare ska väljas ut genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande förfarande i enlighet med tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning. Medlemsstater får kräva att stödberättigade finansiella intermediärer och fondförvaltare uppfyller på förhand fastställda kriterier som är objektivt motiverade med hänsyn till investeringarnas art. Förfarandet ska baseras på objektiva kriterier kopplade till erfarenhet, expertis och operativ och finansiell kapacitet, och ska uppfylla följande kumulativa villkor: a) Det ska säkerställa att stödberättigade finansiella intermediärer och fondförvaltare är etablerade i enlighet med tillämplig lagstiftning. b) Det får inte leda till diskriminering mellan finansiella intermediärer och fondförvaltare på grundval av deras etableringsort eller orten för stiftandet i någon medlemsstat. c) Det ska eftersträva att upprätta lämpliga arrangemang för risk- och avkastningsdelning enligt punkt 10 och vinstdrivna beslut enligt punkt 15. 15. Riskfinansieringsåtgärder ska säkerställa att de finansiella intermediärer som tar emot det offentliga bidraget fattar vinstmotiverade beslut när de tillhandahåller stödberättigade företag riskfinansieringsinvesteringar. Denna skyldighet är uppfylld om följande villkor är uppfyllda: a) Medlemsstaten, eller den enhet som betrotts med genomförandet av åtgärden, ska se till att ett förfarande för tillbörlig granskning genomförs för att säkerställa en kommersiellt sund investeringsstrategi för genomförande av riskfinansieringsåtgärden, inbegripet en lämplig riskspridningsstrategi i syfte att uppnå ekonomisk lönsamhet och effektiv volym vad gäller den relevanta investeringsportföljens storlek och territoriella räckvidd. b) De riskfinansieringsinvesteringar som ges stödberättigade företag ska baseras på en lönsamhetsbaserad verksamhetsplan med uppgifter om produkter, försäljning och vinstutveckling och med angivande av beräknad finansiell lönsamhet c) Det ska finnas en klar och realistisk exitstrategi för varje investering i form av eget kapital och i form av kapital likställt med eget kapital. 16. Finansiella intermediärer ska förvaltas på affärsmässiga grunder. Detta krav är uppfyllt om den finansiella intermediären och, beroende på typ av riskfinansieringsåtgärd, fondförvaltaren uppfyller följande kumulativa villkor: a) De ska enligt lag eller avtal vara skyldiga att agera i enlighet med bästa praxis och med den omsorg som krävs av en professionell förvaltare i god tro och undvika intressekonflikter. Lagstadgad tillsyn ska tillämpas i förekommande fall. b) Deras ersättning ska följa marknadspraxis. Detta krav förutsätts vara uppfyllt så länge de väljs ut genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande urvalsförfarande i enlighet med punkt 14. c) De ska få en ersättning som är kopplad till resultatet, eller dela en del av investeringsriskerna genom att saminvestera sina egna medel för att säkerställa att deras intressen permanent överensstämmer med intressena hos medlemsstaten eller dess betrodda enhet. d) De ska ange en investeringsstrategi, kriterier och en föreslagen tidsplan för investeringarna. e) Investerare ska ha rätt att vara företrädda i investeringsfondens styrande organ, till exempel styrelsen eller rådgivande kommittén, om tillämpligt. 17. I en riskfinansieringsåtgärd där riskfinansieringsinvesteringar tillhandahålls stödberättigade företag i form av garantier, lån eller investeringar i form av kapital likställt med eget kapital strukturerade som lån, ska den finansiella intermediären genomföra riskfinansieringsinvesteringar i stödberättigade företag som inte skulle ha genomförts, eller skulle ha genomförts på ett begränsat eller annorlunda sätt, utan stödet. Den finansiella intermediären ska kunna visa att den driver en mekanism som säkerställer att alla fördelar i största möjliga utsträckning förs vidare till de stödberättigade företagen i form av större finansieringsvolymer, mer riskfyllda portföljer, lägre krav på säkerheter, lägre garantiavgifter eller lägre räntesatser. 18. Riskfinansieringsåtgärder som leder till riskfinansieringsinvesteringar för små och medelstora företag som inte uppfyller villkoren i punkt 3 ska anses förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att följande kumulativa villkor är uppfyllda: a) Vad gäller små och medelstora företag, stödet uppfyller villkoren i kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 ( *42 ) , kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 ( *43 ) eller förordning (EU) nr 717/2014, beroende på vilken som är tillämpligt. b) Samtliga villkor i denna artikel är uppfyllda, med undantag av de villkor som anges i punkterna 3, 4, 8, 12 och/eller 13. c) För riskfinansieringsåtgärder som omfattar riskfinansieringsinvesteringar i form av eget kapital, kapital likställt med eget kapital eller lån till stödberättigade företag, åtgärden attraherar ytterligare finansiering från oberoende privata investerare till de finansiella intermediärerna eller de små och medelstora företagen, i syfte att uppnå ett sammanlagt privat deltagande på minst 60 % av den riskfinansiering som ges till små och medelstora företag. Det privata deltagande som avses i första stycket, led c, ska minskas till 30 % för investeringar som antingen gjorts i stödområden som anges i en godkänd regionalstödskarta som är giltig vid tidpunkten för beviljandet av riskfinansieringen i enlighet med artikel 107.3 a i fördraget, eller erhåller stöd på grundval av medlemsstatens plan för återhämtning och resiliens vilken godkänts av rådet, eller erhåller stöd från Europeiska försvarsfonden i enlighet med förordning (EU) 2021/697 eller inom ramen för unionens rymdprogram i enlighet med förordning (EU) 2021/696 eller från unionsfonder vilka genomförs genom delad förvaltning och omfattas av förordning (EU) 1303/2013, förordning (EU) 2021/1060 eller förordning (EU) 2021/2115. ( *40 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 av den 28 april 2021 om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå och om upphävande av förordningarna (EU) nr 912/2010, (EU) nr 1285/2013, (EU) nr 377/2014 och beslut 541/2014/EU ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 69 )." ( *41 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 ( EUT L 435, 6.12.2021, s. 1 )." ( *42 ) Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget på stöd av mindre betydelse ( EUT L 352, 24.12.2013, s. 1 )." ( *43 ) Kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn, EUT L 352, 24.12.2013, s. 9 ).” " (19) Följande artikel ska införas: ”Artikel 21a Riskfinansieringsstöd till små och medelstora företag i form av skatteincitament för privata investerare som är fysiska personer 1. Ordningar för riskfinansieringsstöd till förmån för små och medelstora företag i form av skatteincitament för oberoende privata investerare som är fysiska personer vilka direkt eller indirekt förser stödberättigade företag med riskfinansiering ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Stödberättigade företag är de företag som uppfyller villkoren i artikel 21.3. Den totala riskfinansieringsinvestering som tillhandahålls enligt artikel 21 och enligt denna artikel för varje stödberättigat företag får inte överstiga det högsta belopp som fastställs i artikel 21.8. 3. I fall där den oberoende privata investeraren tillhandahåller riskfinansiering indirekt genom en finansiell intermediär, ska den stödberättigande investeringen ske i form av förvärv av aktier eller andelar i den finansiella intermediären, som i sin tur ska förse stödberättigade företag med riskfinansieringsinvesteringar i enlighet med artikel 21.5–21.8. Inget skatteincitament får beviljas för tjänster som tillhandahålls av den finansiella intermediären eller dennes förvaltare. 4. I fall där den oberoende privata investeraren förser det stödberättigade företaget med riskfinansiering direkt, ska endast förvärv av nyligen emitterade stamaktier med full risk som emitterats av ett stödberättigat företag utgöra en stödberättigande investering. Dessa aktier ska behållas i minst tre år. Ersättningskapital ska endast täckas på de villkor som anges i artikel 21.7. Vad gäller de olika formerna av skatteincitament, får förluster i samband med avyttring av aktier jämkas mot inkomstskatt. Vad gäller skattelättnader vid aktieutdelning, får all försäljning av aktier som uppfyller villkoren (helt eller delvis) undantas från inkomstskatt. All vinst från försäljning av godkända aktier kan antingen (helt eller delvis) undantas från skatt på kapitalvinst, eller kan skatteskulden för sådan vinst skjutas upp om den återinvesteras i nya godkända aktier inom ett år. 5. Om den oberoende privata investeraren tillhandahåller det stödberättigade företaget riskfinansiering direkt, i syfte att säkerställa ett adekvat deltagande av en sådan oberoende privat investerare, i enlighet med artikel 21.12, får skattelättnaden, som räknas som den ackumulerade maximala skattelättnaden från alla skatteincitament tillsammans, inte överstiga följande högsta tröskelvärden: a) 50 % av den stödberättigande investering som den oberoende privata investeraren gör i de stödberättigade företag som avses i artikel 21.3 a. b) 35 % av den stödberättigande investering som den oberoende privata investeraren gör i de stödberättigade företag som avses i artikel 21.3 b. c) 20 % av den stödberättigande investering som görs av den oberoende privata investeraren i de stödberättigade företag som avses i artikel 21.3 c eller för en efterföljande stödberättigande investering i ett stödberättigande företag efter den stödberättigande period som anges i artikel 21.3 b. Tröskelvärdena för skattelättnad för de direktinvesteringar som avses i första stycket får höjas upp till 65 % enligt led a, upp till 50 % enligt led b och upp till 35 % enligt led c för investeringar som antingen gjorts i stödområden som anges i en godkänd regionalstödskarta som är giltig vid tidpunkten för beviljandet av riskfinansieringen i enlighet med artikel 107.3 a i fördraget, eller erhåller stöd på grundval av medlemsstatens plan för återhämtning och resiliens vilken godkänts av rådet, eller erhåller stöd från Europeiska försvarsfonden i enlighet med förordning (EU) 2021/697 eller inom ramen för unionens rymdprogram i enlighet med förordning (EU) 2021/696, eller får stöd från unionsmedel som genomförs inom ramen för delad förvaltning och som omfattas av förordning (EU) nr 1303/2013, förordning (EU) 2021/1060 eller förordning (EU) 2021/2115. 6. Om den oberoende privata investeraren tillhandahåller riskfinansiering indirekt genom en finansiell intermediär, och i enlighet med artikel 21.12, får skattelättnaden, som räknas som den ackumulerade maximala skattelättnaden från alla skatteincitament tillsammans, inte överstiga 30 % av den stödberättigande investering som görs av den oberoende privata investeraren i ett stödberättigat företag som avses i artikel 21.3. Detta tröskelvärde för skattelättnad får höjas upp till 50 % för investeringar som antingen gjorts i stödområden som anges i en godkänd regionalstödskarta som är giltig vid tidpunkten för beviljandet av riskfinansieringen i enlighet med artikel 107.3 a i fördraget, eller erhåller stöd på grundval av medlemsstatens plan för återhämtning och resiliens vilken godkänts av rådet, eller erhåller stöd från Europeiska försvarsfonden i enlighet med förordning (EU) 2021/697 eller inom ramen för unionens rymdprogram i enlighet med förordning (EU) 2021/696, eller får stöd från unionsmedel som genomförs inom ramen för delad förvaltning och som omfattas av förordning (EU) nr 1303/2013, förordning (EU) 2021/1060 eller förordning (EU) 2021/2115.” (20) Artikel 22 ska ändras på följande sätt: a) Punkt 2 ska ersättas med följande: ”2. Som stödberättigade företag ska anses icke börsnoterade småföretag i upp till fem år efter deras registrering vilka uppfyller följande kumulativa villkor: a) Det har inte övertagit något annat företags verksamhet, såvida inte omsättningen för den övertagna verksamheten utgör mindre än 10 % av det stödberättigade företagets omsättning under beskattningsåret före övertagandet. b) Det har ännu inte delat ut vinst. c) Det har inte förvärvat något annat företag eller har inte bildats genom en fusion, såvida inte det förvärvade företagets omsättning utgör mindre än 10 % av det stödberättigade företagets omsättning under det beskattningsår som föregick förvärvet eller omsättningen för det företag som bildats genom en fusion är mindre än 10 % högre än den sammanlagda omsättning som de fusionerande företagen hade under det beskattningsår som föregick fusionen. För stödberättigade företag som inte omfattas av registreringsskyldigheten anses den femåriga stödberättigande perioden börja löpa från och med den tidpunkt då företaget antingen inleder sin ekonomiska verksamhet eller den tidpunkt då det blir skattskyldigt för sin ekonomiska verksamhet, beroende på vilket som infaller först. Genom undantag från första stycket led c ska företag som har bildats genom en koncentration mellan företag som är stödberättigade enligt denna artikel också betraktas som stödberättigade företag i upp till fem år från dagen för registreringen av det äldsta av de företag som slås samman.” b) Punkt 3 ska ersättas med följande: ”3. Startstöd ska ges i följande form: a) Lån med räntesatser som inte är förenliga med marknadsvillkoren, med en löptid på tio år och ett nominellt belopp på högst 1,1 miljon euro, eller 1,65 miljoner euro för företag etablerade i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 c i fördraget, eller 2,2 miljoner euro för företag etablerade i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 a i fördraget. För lån med en löptid på mellan fem och tio år kan de maximala beloppen justeras genom att de ovannämnda beloppen multipliceras med förhållandet mellan tio år och lånets faktiska löptid. För lån med en löptid på mindre än fem år ska det högsta beloppet vara detsamma som för lån med en löptid på fem år. b) Garantier med avgifter som inte är förenliga med marknadsvillkoren, med en löptid på tio år och ett garanterat belopp på högst 1,65 miljoner euro, eller 2,48 miljoner euro för företag etablerade i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 c i fördraget, eller 3,3 miljoner euro för företag etablerade i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 a i fördraget. För garantier med en löptid på mellan fem och tio år kan det maximala garanterade beloppet justeras genom att de ovannämnda beloppen multipliceras med förhållandet mellan tio år och garantins faktiska löptid. För garantier med en löptid på mindre än fem år ska det högsta garanterade beloppet vara detsamma som för garantier med en löptid på fem år. Garantin får inte omfatta mer än 80 % av det underliggande lånet. c) Bidrag, inklusive investeringar i eget kapital eller i kapital likställt med eget kapital, räntesänkningar och nedsättningar av garantiavgifterna med en bruttobidragsekvivalent på högst 0,5 miljoner euro, eller 0,75 miljoner euro för företag etablerade i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 c i fördraget, eller 1 miljoner euro för företag etablerade i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 a i fördraget. d) Skatteincitament för stödberättigade företag på högst 0,5 miljoner euro, eller 0,75 miljoner euro för företag etablerade i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 c i fördraget, eller 1 miljoner euro för företag etablerade i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 a i fördraget.” c) Följande punkter ska läggas till: ”6. Om en stödordning för startstöd genomförs genom en eller flera finansiella intermediärer, ska de villkor som avses i artikel 21.10, 14, 15, 16 och 17 gälla för finansiella intermediärer. 7. Utöver de belopp som anges i punkterna 3, 4 och 5 kan stödordningar för startstöd antingen bestå av en överföring av immateriella rättigheter eller beviljande av tillhörande tillträdesrättigheter, antingen kostnadsfritt eller under marknadsvärdet. Överföringen eller stödet ska komma från en organisation för forskning och kunskapsspridning i den mening som avses i artikel 2.83, som har utvecklat de underliggande immateriella rättigheterna genom sin egen eller samarbetsinriktade forsknings- och utvecklingsverksamhet till ett stödberättigat företag i den mening som avses i punkt 2. Överföringen av stödet ska uppfylla samtliga följande villkor: a) Syftet med överföringen av immateriella rättigheter eller beviljandet av tillhörande tillträdesrättigheter är att släppa ut en ny produkt eller tjänst på marknaden. b) Värdet av de immateriella rättigheterna fastställs till sitt marknadspris, vilket är fallet om det har fastställts enligt någon av följande metoder: i) Beloppet har fastställts genom ett öppet, transparent och icke-diskriminerande konkurrensutsatt förfarande. ii) En oberoende expertvärdering bekräftar att beloppet minst motsvarar marknadspriset. iii) I fall där det stödberättigade företaget har förhandsrätt i fråga om immateriella rättigheter som genererats i samarbete med forsknings- och kunskapsspridningsorganisationen, om forsknings- och kunskapsspridningsorganisationen utövar en ömsesidig rätt att begära mer ekonomiskt fördelaktiga erbjudanden från tredje part så att det samarbetande stödberättigade företaget måste matcha sitt erbjudande i enlighet med detta. Värdet av eventuella bidrag, både finansiella och icke-finansiella, från det stödberättigade företaget till kostnaderna för den verksamhet som bedrivs av organisationen för forskning och kunskapsspridning som gav upphov till de berörda immateriella rättigheterna får dras av från värdet av de immateriella rättigheter som avses i detta led. c) Stödbeloppet för överföringen av immateriella rättigheter eller beviljandet av tillhörande nyttjanderätt enligt denna punkt får inte överstiga 1 miljon euro. Stödbeloppet motsvarar värdet av de immateriella rättigheter som avses i led b, förutom de det avdrag som avses i led b sista meningen och förutom utestående ersättning till mottagaren för dessa immateriella rättigheter. Värdet av de immateriella tillgångar som avses i led b kan överstiga 1 miljon euro, i vilket fall ett sådant ytterligare belopp får täckas av det stödberättigade företaget med eget kapital eller andra medel.” (21) I artikel 23.2 ska andra stycket ersättas med följande: ”Stödåtgärden kan ta formen av skatteincitament till oberoende privata investerare som är fysiska personer med avseende på deras riskfinansieringsinvesteringar som gjorts via en alternativ handelsplattform i företag som är stödberättigade enligt de villkor som anges i artikel 21a.2 och 21a.5.” (22) Artikel 24 ska ändras på följande sätt: a) Punkterna 2 och 3 ska ersättas med följande: ”2. Följande kostnader är stödberättigande: a) Kostnaderna för en inledande bedömning och formell tillbörlig granskning som görs av förvaltare av finansiella intermediärer eller investerare för att identifiera stödberättigade företag enligt artiklarna 21, 21a och 22. b) Kostnaderna för investeringsanalyser, enligt definitionen i artikel 36.1 i kommissionens delegerade förordning 2017/565 ( *44 ) , i ett enskilt stödberättigat företag enligt artiklarna 21, 21a och 22, under förutsättning att denna forskning sprids till allmänheten och, om den har spridits till kunder hos tillhandahållaren av investeringsanalyser före offentlig spridning, sprids offentligt i samma form och senast tre månader efter den första spridningen till kunderna. 3. Den investeringsanalys som avses i punkt 2 b i denna artikel ska uppfylla kraven i artiklarna 36 och 37 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/565. ( *44 ) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/565 av den 25 april 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU vad gäller organisatoriska krav och villkor för verksamheten i värdepappersföretag, och definitioner för tillämpning av det direktivet ( EUT L 87, 31.3.2017, s. 1 ).” " b) Följande punkt ska läggas till: ”4. Stödnivån får inte överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna.” (23) Artikel 25 ska ändras på följande sätt: a) I punkt 3 ska led e ersättas med följande: ”e) Andra allmänna omkostnader och andra driftskostnader, inklusive kostnader för materiel, förrådsartiklar och liknande produkter, som uppkommit som en direkt följd av ett projekt. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.1 tredje meningen får sådana projektkostnader för forskning och utveckling alternativt beräknas på grundval av en förenklad kostnadsmetod i form av en schablonsats på högst 20 %, som tillämpas på de totala stödberättigande projektkostnaderna för forskning och utveckling som avses i leden a–d. I detta fall ska de projektkostnader för forskning och utveckling som används vid beräkningen av de indirekta kostnaderna fastställas på grundval av normal redovisningspraxis och ska endast omfatta de stödberättigande projektkostnader för forskning och utveckling som avses i leden a-d.” b) Punkt 6 ska ersättas med följande: ”6. Stödnivåerna för industriell forskning och experimentell utveckling får höjas upp till en högsta tillåtna stödnivå på 80 % av de stödberättigande kostnaderna i enlighet med led a–d, varvid leden b, c och d inte får kombineras med varandra: a) Med 10 procentenheter för medelstora företag och 20 procentenheter för små företag. b) Med 15 procentenheter om ett av följande villkor är uppfyllt: i) Projektet omfattar faktiskt samarbete — mellan företag av vilka minst ett är ett litet eller medelstort företag, eller genomförs i minst två medlemsstater, eller i en medlemsstat och i ett land som är avtalsslutande part i EES-avtalet, och inget enda företag står för mer än 70 % av de stödberättigande kostnaderna, eller — mellan ett företag och en eller flera organisationer för forskning och kunskapsspridning, om den senare står för minst 10 % av de stödberättigande kostnaderna och har rätt att offentliggöra sina egna forskningsresultat. ii) Resultaten av projektet ges omfattande spridning genom konferenser, offentliggörande, databaser med öppen åtkomst eller fri programvara med öppen källkod. iii) Stödmottagaren åtar sig att i god tid tillhandahålla licenser för forskningsresultat från understödda forsknings- och utvecklingsprojekt som skyddas av immateriella rättigheter, till marknadspris och på icke-exklusiv och icke-diskriminerande grund för användning av berörda parter i EES. iv) forsknings- och utvecklinsprojektet genomförs i ett stödområde som uppfyller villkoren i artikel 107.3 a i fördraget. c) Med 5 procentenheter om forsknings- och utvecklingsprojektet genomförs i ett stödområde som uppfyller villkoren i artikel 107.3 c i fördraget. d) Med 25 procentenheter om forsknings- och utvecklingsprojektet i) har valts ut av en medlemsstat efter en öppen ansökningsomgång för att bli del i ett projekt som utformats gemensamt av minst tre medlemsstater eller avtalsslutande parter i EES-avtalet, och ii) inbegriper faktiskt samarbete mellan företag i minst två medlemsstater eller avtalsslutande parter i EES-avtalet, när stödmottagaren är ett litet eller medelstort företag, eller i minst tre medlemsstater eller avtalsslutande parter i EES-avtalet när stödmottagaren är ett stort företag, och iii) om minst ett av följande villkor är uppfyllt: — resultaten av forsknings. och utvecklingsprojektet får stor spridning i minst tre medlemsstater eller EES-parter genom konferenser, publikationer, öppna databaser eller fri programvara eller programvara med öppen källkod, eller — stödmottagaren åtar sig att i god tid tillhandahålla licenser för forskningsresultat från understödda forsknings- och utvecklingsprojekt som skyddas av immateriella rättigheter, till marknadspris och på icke-exklusiv och icke-diskriminerande grund för användning av berörda parter i EES.” (24) Följande artikel ska införas: ”Artikel 25e Stöd inom ramen för samfinansiering av projekt som stöds av Europeiska försvarsfonden eller det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet 1. Stöd till att medfinansiera ett forsknings- och utvecklingsprojekt som finansieras av Europeiska försvarsfonden eller det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och som utvärderas, rangordnas och väljs ut i enlighet med reglerna för Europeiska försvarsfonden eller det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel l är uppfyllda. 2. De stödberättigande kostnaderna för det understödda projektet ska vara de som anges som stödberättigande enligt reglerna för Europeiska försvarsfonden eller det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet. 3. Den totala offentliga finansiering som erbjuds får täcka 100 % av de stödberättigande kostnaderna, vilket betyder att de projektkostnader som inte täcks av unionen får täckas av staten. 4. Om den stödnivå som erhålls av stödmottagaren överstiger den högsta tillåtna stödnivå som stödmottagaren skulle ha kunnat uppnå enligt artikel 25.5, 25.6 och 25.7, ska stödmottagaren betala den beviljande myndigheten marknadspris för användningen utan försvarssyfte av de immateriella rättigheter eller prototyper som projektet ger upphov till. Det högsta belopp som ska betalas den beviljande myndigheten för denna användning får under inga omständigheter överstiga skillnaden mellan det stöd som mottagits av stödmottagaren och det högsta stödbelopp som stödmottagaren skulle ha kunnat få med tillämpning av den högsta tillåtna stödnivån för den stödmottagaren enligt artikel 25.5, 25.6 och 25.7.” (25) Artikel 26 ska ändras på följande sätt: a) Punkt 6 ska ersättas med följande: ”6. Stödnivån får inte överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna. Stödnivån får höjas upp till 60 % under förutsättning att minst två medlemsstater tillhandahåller offentlig finansiering, eller för en forskningsinfrastruktur som utvärderas och väljs ut på unionsnivå.” (26) Följande artikel ska införas: ”Artikel 26a Investeringsstöd till testnings- och experimentinfrastruktur 1. Stöd till uppförande eller uppgradering av testnings- och experimentinfrastruktur ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Det pris som tas ut för drift eller användning av infrastrukturen ska motsvara ett marknadspris eller återspegla deras kostnader plus en skälig marginal i avsaknad av ett marknadspris. 3. Tillträdet till infrastrukturen ska vara öppet för flera användare och beviljas på ett transparent och icke-diskriminerande sätt. Företag som har finansierat minst 10 % av investeringskostnaderna för infrastrukturen får beviljas förmånstillträde på fördelaktigare villkor. För att undvika överkompensation ska sådant tillträde stå i proportion till företagets bidrag till investeringskostnaderna och dessa villkor ska göras tillgängliga för allmänheten. 4. De stödberättigande kostnaderna ska utgöras av kostnaderna för investeringar i immateriella och materiella tillgångar. 5. Stödnivån får inte överstiga 25 % av de stödberättigande kostnaderna. 6. Stödnivån får höjas till en högsta stödnivå på 40 %, 50 % respektive 60 % av de stödberättigande investeringskostnaderna för stora, medelstora respektive små företag enligt följande: a) Med 10 procentenheter för medelstora företag och 20 procentenheter för små företag. b) Med ytterligare 10 procentenheter för gränsöverstigande testnings- och experimentinfrastruktur som omfattas av minst två medlemsstaters tillhandahållande av offentlig finansiering eller för testnings- och experimentinfrastruktur som utvärderats och valts ut på unionsnivå. c) Med ytterligare 5 procentenheter för testnings- och experimentinfrastruktur, varav minst 80 % av den årliga kapaciteten tilldelas små och medelstora företag.” (27) Artikel 27 ska ändras på följande sätt: a) Punkt 2 ska ersättas med följande: ”2. Investeringsstöd kan beviljas ägaren till innovationsklustret. Driftsstöd kan beviljas den som driver innovationsklustret. Om operatören är en annan än ägaren kan det antingen vara en juridisk person eller en företagsgrupp som inte är en separat juridisk person. I samtliga fall måste varje företag separat redovisa kostnader och intäkter för respektive verksamhet (ägande, drift och användning av klustret) i enlighet med tillämpliga redovisningsstandarder.” b) Punkt 4 ska ersättas med följande: ”4. De avgifter som tas ut för användning av klustrets anläggningar och för deltagande i klustrets verksamheter ska motsvara marknadspriset eller återspegla deras kostnader inklusive en rimlig marginal.” (28) Artikel 28 ska ändras på följande sätt: a) I punkt 2 ska led c ersättas med följande: ”c) Kostnader för innovationsrådgivningstjänster och innovationsstödjande tjänster, inbegripet tjänster som tillhandahålls av forskningsinstitut och organisationer för kunskapsspridning, forskningsinfrastrukturer, testnings- och experimentinfrastruktur eller innovationskluster.” b) Punkt 4 ska ersättas med följande: ”4. I det särskilda fallet med stöd för innovationsrådgivningstjänster och innovationsstödjande tjänster kan stödnivån höjas upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna, under förutsättning att det totala stödbeloppet för innovationsrådgivningstjänster och innovationsstödjande tjänster inte överstiger 220 000 euro per företag under en treårsperiod.” (29) Artikel 36 ska ändras på följande sätt: a) Rubriken och punkt 1 ska ersättas med följande: ”Artikel 36 Investeringsstöd till miljöskydd, inklusive utfasning av fossila bränslen 1. Investeringsstöd för miljöskydd, inklusive stöd till minskning och upptag av växthusgasutsläpp, ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.” b) Följande punkt ska införas: ”1a. Denna artikel ska inte tillämpas på åtgärder för vilka mer specifika regler fastställs i artiklarna 36a, 36b och 38–48. Denna artikel ska inte heller tillämpas på investeringar i utrustning, maskiner och industriproduktionsanläggningar som möjliggör användning av fossila bränslen, även sådana som använder naturgas. Detta påverkar inte möjligheten att bevilja stöd för installation av tilläggskomponenter som förbättrar miljöskyddet för befintlig utrustning, maskiner och industriproduktionsanläggningar, i vilket fall investeringen inte ska leda till vare sig ökad produktionskapacitet eller ökad förbrukning av fossila bränslen.” c) Följande punkt 1b ska läggas till: ”1b. Denna artikel ska också tillämpas på investeringar i utrustning och maskiner och infrastruktur som använder, och i infrastruktur som transporterar, vätgas i den mån som den använda eller transporterade vätgasen klassificeras som förnybar vätgas. Den ska också tillämpas på investeringar i utrustning och maskiner som använder vätgasbaserade bränslen, vars energiinnehåll härrör från andra förnybara energikällor än biomassa och som har producerats i enlighet med de metoder som fastställs för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung i direktiv (EU) 2018/2001 och dess genomförandeakter eller delegerade akter. Denna artikel ska också tillämpas på stöd för investeringar i anläggningar, utrustning, maskiner som producerar eller använder, och särskilt avsedd infrastruktur som avses i artikel 20.130 sista meningen, som transporterar vätgas som produceras med el och som inte kan betecknas som förnybar vätgas, i den mån det kan visas att den elbaserade vätgasen som produceras, används eller transporteras uppnår en minskning av växthusgasutsläppen under hela livscykeln på minst 70 %, jämfört med en fossil motsvarighet på 94 g koldioxidekvivalent/MJ. Vid fastställandet av minskningen av växthusgasutsläppen under livscykeln enligt detta stycke, ska utsläppen av växthusgaser kopplade till den produktion av el som används till vätgasproduktion fastställas av marginalkraftverket i det elområde där elektrolysören är belägen under avräkningsperioderna för obalanser när elektrolysören förbrukar el från nätet. I de fall som avses i första och andra styckena ska endast vätgas som uppfyller villkoren i dessa stycken användas, transporteras eller – i förekommande fall – produceras under investeringens hela livstid. Medlemsstaten ska inhämta ett åtagande om detta.” d) Punkt 2 ska ändras på följande sätt: i) Leden a och b ska ersättas med följande: ”a) Den ska möjliggöra genomförandet av ett projekt som stärker miljöskyddet inom stödmottagarens verksamhet genom att gå längre än vad som krävs enligt de unionsnormer som är i kraft, oberoende av om det finns obligatoriska nationella normer som är strängare än unionsnormerna, för projekt som är kopplade till eller inbegriper sådan särskild infrastruktur som avses i artikel 2.130 sista meningen, för vätgas i den mening som avses i punkt 1b, spillvärme eller koldioxid eller som omfattar en anslutning till energiinfrastruktur för vätgas i den mening som avses i punkt 1b, spillvärme eller koldioxid, kan stärkningen av miljöskyddet också vara ett resultat av verksamhet som bedrivs av en annan enhet som ingår i infrastrukturkedjan, eller b) den ska göra det möjligt att genomföra ett projekt som leder till ett stärkt miljöskydd för stödmottagarens verksamhet i avsaknad av unionsstandarder, för projekt kopplade till eller inbegriper sådan särskild infrastruktur som avses i artikel 2.130 sista meningen, för vätgas i den mening som avses i punkt 1b, spillvärme eller koldioxid eller som omfattar en anslutning till energiinfrastruktur för vätgas i den mening som avses i punkt 1b, spillvärme eller koldioxid, kan stärkningen av miljöskyddet också vara ett resultat av verksamhet som bedrivs av en annan enhet som ingår i infrastrukturkedjan, eller”. ii) Följande led ska läggas till: ”c) den ska göra det möjligt att genomföra ett projekt som leder till ett stärkt miljöskydd för stödmottagarens verksamhet för att uppfylla unionsnormer som har antagits men ännu inte trätt i kraft, för projekt kopplade till eller inbegriper sådan särskild infrastruktur som avses i artikel 2.130 sista meningen, för vätgas i den mening som avses i punkt 1b, spillvärme eller koldioxid eller som omfattar en anslutning till energiinfrastruktur för vätgas i den mening som avses i punkt 1b, spillvärme eller koldioxid, kan stärkningen av miljöskyddet också vara ett resultat av verksamhet som bedrivs av en annan enhet som ingår i infrastrukturkedjan.” e) Följande punkter ska införas: ”2a. Investeringar i avskiljning och transport av koldioxid ska uppfylla följande kumulativa villkor: a) Avskiljning och/eller transport av koldioxid, inbegripet enskilda delar av CCS- eller CCU-kedjan, ska integreras i en fullständig CCS- och/eller CCU-kedja. b) Investeringsprojektets nettonuvärde under dess livslängd ska vara negativt. Vid beräkningen av projektets nettonuvärde ska de kostnader för koldioxidutsläpp som undvikits beaktas. c) De stödberättigande kostnaderna ska uteslutande vara de extra investeringskostnader som härrör från avskiljning av koldioxid från en anläggning som släpper ut CO 2 (industrianläggning eller kraftverk) eller direkt från omgivningsluft samt från buffertlagring och transport avskilda koldioxidutsläpp. 2b. Om stödet syftar till att minska eller undvika direkta utsläpp, får det inte leda till att de berörda utsläppen bara flyttas från en sektor till en annan utan det ska totalt sett minska dessa utsläpp och det får i synnerhet inte, om det syftar till att minska växthusgasutsläpp, leda till att sådana utsläpp bara flyttas från en sektor till en annan utan det ska minska dem totalt sett.” f) Punkterna 3–6 ska ersättas med följande: ”3. Stöd får inte beviljas om investeringar görs endast för att säkerställa att företagen rättar sig efter gällande unionsnormer. Stöd som gör att företag kan följa unionsnormer som har antagits men ännu inte trätt i kraft får beviljas enligt denna artikel under förutsättning att den investering för vilken stödet beviljas genomförs och slutförs minst 18 månader före den dag då normen i fråga träder i kraft. 4. De stödberättigande kostnaderna ska vara de extra miljöinvesteringskostnader som fastställs genom jämförelse av investeringskostnaderna med kostnaderna för ett kontrafaktisk scenario som skulle uppståtts utan stöd, enligt följande: a) Om det kontrafaktiska scenariot bygger på genomförandet av en mindre miljövänlig investering som motsvarar normal affärspraxis inom den berörda sektorn eller för den berörda verksamheten, ska de stödberättigande kostnaderna bestå av skillnaden mellan investeringskostnader som beviljas statligt stöd och kostnaderna för den mindre miljövänliga investeringen. b) Om det kontrafaktiska scenariot bygger på att samma investering genomförs vid en senare tidpunkt, ska de stödberättigande kostnaderna bestå av skillnaden mellan investeringskostnaderna som beviljas statligt stöd och nettonuvärdet av kostnaderna för den senare investeringen, diskonterat till den tidpunkt då den understödda investeringen skulle genomföras. c) Om det kontrafaktiska scenariot bygger på att befintliga installationer och befintlig utrustning behålls i drift, ska de stödberättigande kostnaderna bestå av skillnaden mellan investeringskostnaderna som beviljas statligt stöd och nettonuvärdet av investeringar i underhåll, reparation och modernisering av befintliga anläggningar och befintlig utrustning, diskonterat till den tidpunkt då den understödda investeringen skulle genomföras. d) När det gäller utrustning som omfattas av leasingavtal, ska de stödberättigande kostnaderna bestå av skillnaden i nettonuvärde mellan leasingen av den utrustning som beviljas statligt stöd och leasingen av mindre miljövänlig utrustning som skulle leasas utan stöd. Leasingkostnaderna ska inte omfatta kostnader för driften av utrustningen eller installationen (bränslekostnader, försäkring, underhåll eller annan förbrukning), oavsett om de ingår i leasingavtalet eller inte. I alla situationer som anges i första stycket leden a–d ska det kontrafaktiska scenariot motsvara en investering med jämförbar produktionskapacitet och livslängd som uppfyller redan gällande unionsnormer. Det kontrafaktiska scenariot ska vara trovärdigt mot bakgrund av rättsliga krav, marknadsvillkor och incitament som genereras av EU:s utsläppshandelssystem. Om den investering för vilken statligt stöd beviljas består av installation av en tilläggskomponent i en redan befintlig anläggning, för vilken det inte finns någon mindre miljövänlig kontrafaktisk investering, ska de stödberättigande kostnaderna vara de totala investeringskostnaderna. Om den investering för vilken statligt stöd beviljas består av uppförande av sådan särskild infrastruktur som avses i artikel 2.130 sista meningen för vätgas i den mening som avses i punkt 1b, spillvärme eller koldioxid, vilket är nödvändigt för att möjliggöra en stärkning av miljöskyddet enligt punkterna 2 och 2a, ska de stödberättigande kostnaderna vara de totala investeringskostnaderna. Kostnader för uppförande eller uppgradering av lagringsanläggningar, med undantag för lagringsanläggningar för förnybar vätgas och vätgas som omfattas av punkt 1b andra stycket, ska inte vara stödberättigande. De kostnader som inte har ett direkt samband med uppnåendet av en högre miljöskyddsnivå är inte stödberättigande. 5. Stödnivån får inte överstiga 40 % av de stödberättigande kostnaderna. Om investeringen, med undantag för investeringar som är beroende av användning av biomassa, leder till en minskning med 100 % av de direkta utsläppen av växthusgaser, får stödnivån uppgå till 50 %. 6. För investeringar som avser avskiljning och/eller lagring respektive avskiljning och användning av koldioxid får stödnivån inte överstiga 30 % av de stödberättigande kostnaderna.” g) Följande punkter ska läggas till: ”9. Stödnivån får uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna om stödet beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande som uppfyller samtliga följande villkor utöver dem som anges i artikel 2.38: a) Det beviljade stödet ska grunda sig på objektiva tydliga, öppna och icke-diskriminerande kriterier för stödberättigande och urval, vilka ska fastställas på förhand och offentliggöras minst sex veckor före sista ansökningsdagen, för att möjliggöra faktisk konkurrens. b) Under genomförandet av en stödordning, i samband med ett anbudsförfarande där alla anbudsgivare får stöd, ska utformningen av detta förfarande korrigeras för att återställa en effektiv konkurrens i de efterföljande anbudsförfarandena, till exempel genom minskad budget eller volym. c) Efterhandsjusteringar av resultatet av anbudsförfarandet (såsom efterföljande förhandlingar om anbudsresultat) ska uteslutas. d) Minst 70 % av de totala urvalskriterier som används för att rangordna anbuden och, till sist, för att fördela stödet i det konkurrensutsatta anbudsförfarandet ska avse stöd i förhållande till projektets bidrag till åtgärdens miljömål, till exempel det stöd som begärs per miljöskyddsenhet som ska levereras. 10. Som ett alternativ till punkterna 4–9 får stödbeloppet inte överstiga skillnaden mellan de investeringskostnader som är direkt kopplade till uppnåendet av en högre miljöskyddsnivå och rörelseresultatet för investeringen. Rörelseresultatet ska dras av från de stödberättigande kostnaderna på förhand, på grundval av rimliga prognoser och verifieras i efterhand genom en återvinningsmekanism. 11. Genom undantag från punkt 4 första stycket leden a–d samt punkterna 9 och 10 får de stödberättigande kostnaderna fastställas utan identifiering av det kontrafaktiska scenariot och i avsaknad av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. I detta fall ska de stödberättigande kostnaderna vara de investeringskostnader som är direkt kopplade till uppnåendet av en högre miljöskyddsnivå och de tillämpliga stödnivåer och bonusar som anges i punkterna 5–8 minskas med 50 %.” (30) Artikel 36a ska ersättas med följande: ”Artikel 36a Investeringsstöd till laddnings- eller tankningsinfrastruktur 1. Investeringsstöd för laddnings- eller tankningsinfrastruktur ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Denna artikel omfatta endast stöd som beviljas för infrastruktur för laddning eller tankning vilken levererar el eller vätgas till fordon, mobil terminalutrustning eller mobil marktjänstutrustning. För understödd tankningsinfrastruktur som levererar vätgas ska medlemsstaten från stödmottagaren erhålla ett åtagande om att tankningsinfrastrukturen senast 31 december 2035 endast kommer att leverera förnybar vätgas. Denna artikel är inte tillämplig på stöd till investeringar i infrastruktur för laddning och tankning i hamnar. 3. De stödberättigande kostnaderna ska vara kostnaderna för uppförande, installation, uppgradering eller utbyggnad av laddnings- eller tankningsinfrastruktur. Det kan röra sig om kostnader för själva laddnings- eller tankningsinfrastrukturen och därmed sammanhängande teknisk utrustning, installation av eller uppgradering till elektriska eller andra komponenter, inbegripet elkablar och krafttransformatorer, som krävs för anslutning av laddnings- eller tankningsinfrastrukturen till elnätet eller till en lokal enhet för produktion eller lagring av el eller vätgas samt utrustning, anläggningsarbeten, mark- eller väganpassningar, installationskostnader och kostnader för att inhämta relevanta tillstånd. De stödberättigande kostnaderna får också täcka investeringskostnaderna för produktion av förnybar el eller förnybar vätgas på plats eller investeringskostnaderna för lagringsenheter för lagring av förnybar el eller vätgas. Den nominella produktionskapaciteten i den lokala anläggningen för produktion av förnybar el eller förnybar vätgas får inte överstiga den maximala märkeffekten eller kapaciteten hos den laddnings- eller tankningsinfrastruktur som anläggningen är ansluten till. 4. Stöd enligt denna artikel ska beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande som uppfyller samtliga följande villkor utöver dem som anges i artikel 2.38: a) Det beviljade stödet ska grunda sig på objektiva tydliga, öppna och icke-diskriminerande kriterier för stödberättigande och urval, vilka ska fastställas på förhand och offentliggöras minst sex veckor före sista ansökningsdagen, för att möjliggöra faktisk konkurrens. b) Under genomförandet av en stödordning, i samband med ett anbudsförfarande där alla anbudsgivare får stöd, ska utformningen av detta förfarande korrigeras för att återställa en effektiv konkurrens i de efterföljande anbudsförfarandena, till exempel genom minskad budget eller volym. c) Efterhandsjusteringar av resultatet av anbudsförfarandet (såsom efterföljande förhandlingar om anbudsresultat) ska uteslutas. d) Minst 70 % av de totala urvalskriterier som används för att rangordna anbuden och, i till sist, för att fördela stödet i det konkurrensutsatta anbudsförfarandet ska avse stöd i förhållande till projektets bidrag till åtgärdens miljömål, till exempel stöd som begärs per laddnings- eller tankningsstation. 5. Om stödet beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande förenligt med villkoren i punkt 4, får stödnivån uppgå till så mycket som 100 % av de stödberättigande kostnaderna. 6. Genom undantag från punkt 4 får stöd beviljas i avsaknad av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande när stödet beviljas på grundval av en stödordning. I detta fall får stödnivån inte överstiga 20 % av de stödberättigande kostnaderna. Stödnivån får höjas med 20 procentenheter för medelstora företag och med 30 procentenheter för små företag. Stödnivån får också höjas med 15 procentenheter för investeringar i stödområden som anges på en godkänd regionalstödskarta som är i kraft vid tidpunkten för tillhandahållandet av stödet enligt artikel 107.3 a i fördraget, eller med 5 procentenheter för investeringar i stödområden som anges i en godkänd regionalstödskarta som är i kraft vid den tidpunkt då stödet tillhandahålls med tillämpning av artikel 107.3 c i fördraget. 7. Det stöd som beviljas ett enskilt företag får inte överstiga 40 % av den totala budgeten för den berörda stödordningen. 8. Om laddnings- eller tankningsinfrastrukturen är öppen för tillträde för andra användare än stödmottagaren eller stödmottagarna ska stöd endast beviljas för uppförande, installation, uppgradering eller utvidgning av laddnings- eller tankningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och som ger icke-diskriminerande tillträde för användare, inbegripet när det gäller tariffer, autentisering och betalningsmetoder samt andra användarvillkor. De avgifter som tas ut av andra användare än stödmottagaren eller stödmottagarna för användning av laddnings- eller tankningsinfrastruktur ska motsvara marknadspriserna. 9. Ansvariga för laddnings- eller tankningsinfrastruktur som erbjuder eller tillåter avtalsbaserade betalningar på sin infrastruktur får inte diskriminera mellan leverantörer av mobilitetstjänster, till exempel genom att tillämpa förmånliga tillträdesvillkor eller genom prisdifferentiering utan objektiv motivering. 10. Behovet av stöd till investeringar i laddnings- eller tankningsinfrastruktur i samma kategori som den som får stöd (t.ex. för laddningsinfrastruktur: normal eller hög effekt) ska fastställas genom ett på förhand öppet offentligt samråd eller en oberoende marknadsundersökning som inte är äldre än ett år när stödåtgärden träder i kraft. Det ska särskilt fastställas att ingen sådan investering sannolikt kommer att äga rum på affärsmässiga villkor inom tre år efter det att stödåtgärden träder i kraft. Skyldigheten att på förhand genomföra ett öppet offentligt samråd eller en oberoende marknadsundersökning enligt första stycket ska inte tillämpas på stöd till uppförande, installation, uppgradering eller utvidgning av laddnings- eller tankningsinfrastruktur som inte är tillgänglig för allmänheten. 11. Genom undantag från punkt 10 ska det antas att stöd till laddnings- eller tankningsinfrastruktur för vägfordon är nödvändigt, om fordon som drivs uteslutande med el (för laddningsinfrastruktur) respektive fordon som åtminstone delvis drivs med vätgas (för tankningsinfrastruktur) utgör mindre än 3 % av det totala antalet fordon i samma kategori som är registrerade i den berörda medlemsstaten. Vid tillämpningen av denna punkt ska personbilar och lätta nyttofordon anses tillhöra samma fordonskategori. 12. Varje koncession eller annat uppdrag till en tredje part att driva den understödda laddnings- eller tankningsinfrastrukturen ska tilldelas på ett konkurrensutsatt, transparent och icke-diskriminerande sätt, med hänsyn tagen till tillämpliga upphandlingsregler. 13. Om stöd beviljas till utbyggnad av ny laddningsinfrastruktur som möjliggör överföring av el med en högsta uteffekt som understiger eller motsvarar 22 kW måste infrastrukturen kunna stödja smarta laddningsfunktioner.” (31) Följande artikel ska införas: ”Artikel 36b Investeringsstöd till förvärv av rena fordon eller utsläppsfria fordon och för efterhandsanpassning av fordon 1. Investeringsstöd för förvärv av rena fordon eller utsläppsfria fordon för transport på väg, järnväg, inre vattenvägar och för sjötransport samt för efterhandsanpassning av fordon som inte är luftfartyg för att de ska kunna klassificeras som rena fordon eller som utsläppsfria fordon ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Stöd ska beviljas för inköp eller leasing under en period av minst tolv månader av rena fordon, som åtminstone delvis drivs med el eller vätgas, eller utsläppsfria fordon och för efterhandsanpassning av fordon som gör det möjligt att klassificera dem som rena fordon eller utsläppsfria fordon. 3. De stödberättigande kostnaderna ska vara följande: a) För investeringar som består av förvärv av rena fordon eller utsläppsfria fordon, de extra kostnaderna för förvärv av det rena fordonet eller det utsläppsfria fordonet. Dessa ska beräknas som skillnaden mellan investeringskostnaderna för inköp av det rena fordonet eller det utsläppsfria fordonet och investeringskostnaderna för att köpa ett fordon i samma kategori som uppfyller unionsnormerna som redan är i kraft och som skulle ha förvärvats utan stöd. b) För investeringar som består av leasing av rena fordon eller utsläppsfria fordon, de extra kostnaderna för leasing av det rena fordonet eller det utsläppsfria fordonet. Dessa ska beräknas som skillnaden mellan nettovärdet för leasing av det rena fordonet eller det utsläppsfria fordonet och nettovärdet av att leasa ett fordon i samma kategori som uppfyller unionsnormerna som redan är i kraft och som skulle ha leasats utan stöd. Vid fastställandet av de stödberättigande kostnaderna ska de driftskostnader som är kopplade till driften av fordonet, inbegripet energikostnader, försäkringskostnader och underhållskostnader, inte beaktas, oavsett om de ingår i leasingkostnaderna eller inte. c) För investeringar som består i efterhandsanpassning av fordon, som gör det möjligt att klassificera dem som rena eller utsläppsfria fordon, kostnaderna för investeringen i efterhandsanpassningen. 4. Stöd enligt denna artikel ska beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande som uppfyller samtliga följande villkor utöver dem som anges i artikel 2.38: a) Det beviljade stödet ska grunda sig på objektiva tydliga, öppna och icke-diskriminerande kriterier för stödberättigande och urval, vilka ska fastställas på förhand och offentliggöras minst sex veckor före sista ansökningsdagen, för att möjliggöra faktisk konkurrens. b) Under genomförandet av en stödordning, i samband med ett anbudsförfarande där alla anbudsgivare får stöd, ska utformningen av detta förfarande korrigeras för att återställa en effektiv konkurrens i de efterföljande anbudsförfarandena, till exempel genom minskad budget eller volym. c) Efterhandsjusteringar av resultatet av anbudsförfarandet (såsom efterföljande förhandlingar om anbudsresultat) ska uteslutas. d) Minst 70 % av de totala urvalskriterier som används för att rangordna anbuden och, till sist, för att fördela stödet i det konkurrensutsatta anbudsförfarandet ska avse stöd i förhållande till projektets bidrag till åtgärdens miljömål, till exempel stöd som begärs per rent eller utsläppsfritt. 5. Om stödet beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande förenligt med villkoren i punkt 4, får stödnivån inte överstiga: a) 100 % av de stödberättigande kostnaderna för förvärv eller leasing av utsläppsfria fordon eller efterhandsanpassning av fordon som gör det möjligt att klassificera dem som utsläppsfria fordon. b) 80 % av de stödberättigande kostnaderna för inköp eller leasing av rena fordon eller eftermontering av fordon som gör det möjligt att klassificera dem som rena fordon. 6. Genom undantag från punkt 4 får stöd beviljas utanför ett konkurrensutsatt anbudsförfarande när stödet beviljas på grundval av en stödordning. I dessa fall får stödnivån inte överstiga 20 % av den stödberättigande kostnaden. Stödnivån får höjas med 10 procentenheter för utsläppsfria fordon och med 20 procentenheter för medelstora företag eller med 30 procentenheter för små företag. 7. Genom undantag från punkt 4 får stöd också beviljas utanför ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, om stödet beviljas företag som har tilldelats ett avtal om allmän trafik för tillhandahållande av kollektivtrafik på land, järnväg eller vatten efter ett öppet, transparent och icke-diskriminerande anbudsförfarande enbart i samband med förvärvet av rena eller utsläppsfria fordon som används för tillhandahållande av kollektivtrafik som omfattas av avtalet om allmän trafik. I detta fall får stödnivån inte överstiga 40 % av den stödberättigande kostnaden. Stödnivån får höjas med 10 procentenheter för utsläppsfria fordon.” (32) Artikel 37 ska utgå. (33) Artikel 38 ska ändras på följande sätt: a) Rubriken ska ersättas med följande: ”Artikel 38 Investeringsstöd till andra energieffektivitetsåtgärder än i byggnader” b) Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande: ”1. Investeringsstöd som ger företag möjlighet att förbättra annan energieffektivitet än den i byggnader ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.” 2. Stöd får inte beviljas enligt denna artikel för investeringar som görs för att uppfylla unionsnormer som har antagits och trätt i kraft. Stöd enligt denna artikel får beviljas för investeringar som görs för att uppfylla unionsnormer som har antagits men ännu inte trätt i kraft, under förutsättning att investeringen genomförs och slutförs minst 18 månader innan normen träder i kraft.” c) Följande punkter ska införas: ”2a. Denna artikel är inte tillämplig på stöd för kraftvärme och stöd för fjärrvärme och/eller fjärrkyla. 2b. Stöd för installation av energiutrustning som eldas med fossila bränslen, inbegripet naturgas, är inte undantaget från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget enligt denna artikel.” d) Punkt 3 ska ersättas med följande: ”3. De stödberättigande kostnaderna ska vara de investeringsmerkostnader som är nödvändiga för att uppnå en högre nivå av energieffektivitet. De ska fastställas genom att investeringskostnaderna på följande sätt jämförs med kostnaderna för ett kontrafaktiskt scenario som skulle ha uppstått utan stöd: a) Om det kontrafaktiska scenariot bygger på en mindre energieffektiv investering som motsvarar normal affärspraxis inom den berörda sektorn eller för den berörda verksamheten, ska de stödberättigande kostnaderna bestå av skillnaden mellan investeringskostnaderna och kostnaderna för den mindre energieffektiva investeringen. b) Om det kontrafaktiska scenariot bygger på att samma investering genomförs vid en senare tidpunkt, ska de stödberättigande kostnaderna bestå av skillnaden mellan investeringskostnaderna som beviljas statligt stöd och nettonuvärdet av kostnaderna för den senare investeringen, diskonterat till den tidpunkt då den understödda investeringen skulle genomföras. c) Om det kontrafaktiska scenariot bygger på att befintliga installationer och befintlig utrustning behålls i drift, ska de stödberättigande kostnaderna bestå av skillnaden mellan investeringskostnaderna som beviljas statligt stöd och nettonuvärdet av investering i underhåll, reparation och modernisering av den befintliga installationen och befintlig utrustning, diskonterat till den tidpunkt då den understödda investeringen skulle genomföras. d) När det gäller utrustning som omfattas av leasingavtal, ska de stödberättigande kostnaderna bestå av skillnaden i nettonuvärde mellan leasingen av den utrustning som beviljas statligt stöd och leasingen av mindre energieffektiv utrustning som skulle leasas utan stöd. Leasingkostnaderna ska inte omfatta kostnader för driften av utrustningen eller installationen (bränslekostnader, försäkring, underhåll, andra förbrukningsvaror), oavsett om de ingår i leasingavtalet eller inte. I alla situationer som anges i första stycket ska det kontrafaktiska scenariot motsvara en investering med jämförbar produktionskapacitet och livslängd som uppfyller unionsnormer som redan har trätt i kraft. Det kontrafaktiska scenariot ska vara trovärdigt mot bakgrund av rättsliga krav, marknadsvillkor och incitament som genereras av EU:s utsläppshandelssystem. Om investeringen består av en tydligt identifierbar investering som enbart syftar till att förbättra energieffektivitet, för vilken det inte finns någon mindre energieffektiv kontrafaktisk investering, ska de stödberättigande kostnaderna vara de totala investeringskostnaderna. De kostnader som inte har ett direkt samband med uppnåendet av en högre energieffektivitet är inte stödberättigande.” e) Punkt 3a ska utgå. f) Punkt 7 ska ersättas med följande: ”7. Stödnivån får uppgå till 100 % av de totala stödberättigande investeringskostnaderna om stödet beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande som uppfyller samtliga följande villkor utöver dem som anges i artikel 2.38: a) Det beviljade stödet ska grunda sig på objektiva tydliga, öppna och icke-diskriminerande kriterier för stödberättigande och urval, vilka ska fastställas på förhand och offentliggöras minst sex veckor före sista ansökningsdagen, för att möjliggöra faktisk konkurrens. b) Under genomförandet av en stödordning, i samband med ett anbudsförfarande där alla anbudsgivare får stöd, ska utformningen av detta förfarande korrigeras för att återställa en effektiv konkurrens i de efterföljande anbudsförfarandena, till exempel genom minskad budget eller volym. c) Efterhandsjusteringar av resultatet av anbudsförfarandet (såsom efterföljande förhandlingar om anbudsresultat) ska uteslutas. d) Minst 70 % av de totala urvalskriterier som används för att rangordna anbuden och, till sist, för att fördela stödet i det konkurrensutsatta anbudsförfarandet ska avse stöd i förhållande till projektets bidrag till åtgärdens miljömål, till exempel stöd som begärs per insparad enhet eller uppnådd energieffektivitet. Dessa kriterier får inte utgöra mindre än 70 % av viktningen av alla urvalskriterier.” g) Följande punkt ska läggas till: ”8. Genom undantag från punkt 3 a–d och punkt 7 får de stödberättigande kostnaderna fastställas utan identifiering av det kontrafaktiska scenariot och i avsaknad av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. I detta fall ska de stödberättigande kostnaderna vara de investeringskostnader som är direkt kopplade till uppnåendet av en högre energieffektivitet och de tillämpliga stödnivåer och bonusar som anges i punkterna 4, 5 och 6 minskas med 50 %.” (34) Följande artikel ska införas: ”Artikel 38a Investeringsstöd till energieffektivitetsåtgärder i byggnader 1. Investeringsstöd som ger företag möjlighet att uppnå energieffektivitet ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Stöd får inte beviljas enligt denna artikel för investeringar som görs för att uppfylla unionsnormer som har antagits och trätt i kraft. 3. Stöd får beviljas enligt denna artikel för investeringar som görs för att uppfylla unionsnormer som har antagits men ännu inte trätt i kraft.” Om de tillämpliga unionsnormerna är minimistandarder för energiprestanda, måste stödet beviljas innan normerna blir obligatoriska för det berörda företaget. I så fall måste medlemsstaten se till att stödmottagarna tillhandahåller en utförlig renoveringsplan och en tidsplan som visar att den renovering som beviljats stöd åtminstone säkerställer förenlighet med miniminormerna för energiprestanda. Om de relevanta unionsnormerna skiljer sig från minimistandarder för energiprestanda, måste investeringen genomföras och slutföras minst 18 månader innan unionsnormen träder i kraft. 4. Denna artikel är inte tillämplig på stöd för kraftvärme och stöd för fjärrvärme och/eller fjärrkyla. 5. De stödberättigande kostnaderna ska vara de totala investeringskostnaderna. De kostnader som inte har något direkt samband med uppnåendet av en högre energieffektivitet i byggnaden är inte stödberättigande. 6. Stödet ska leda till en förbättring av byggnadens energiprestanda mätt i primärenergi med minst i) 20 % jämfört med situationen före investeringen när det gäller renovering av befintliga byggnader, eller ii) 10 % jämfört med situationen före investeringen när det gäller renoveringsåtgärder som avser installation eller ersättning av endast en typ av byggnadselement enligt definitionen i artikel 2.9 i direktiv 2010/31/EU och sådana riktade renoveringsåtgärder inte utgör mer än 30 % av den del av stödordningens budget som är avsedd för energieffektivitetsåtgärder, eller iii) 10 % jämfört med den gräns som fastställts för nära-nollenergibyggnadskraven i nationella åtgärder som införlivar direktiv 2010/31/EU i fråga om nya byggnader. Det ursprungliga primärenergibehovet och den uppskattade förbättringen ska fastställas med hänvisning till ett energicertifikat enligt definitionen i artikel 2.12 i direktiv 2010/31/EU. 7. Det stöd som beviljas för att förbättra byggnadens energieffektivitet kombineras med stöd för något eller samtliga av följande: a) Installation av integrerad utrustning på plats som producerar el, värme eller kyla från förnybara energikällor, inbegripet men inte begränsat till solcellspaneler och värmepumpar. b) Installation av utrustning för lagring av den energi som genereras av anläggningarna för förnybar energi på plats. Lagringsutrustningen ska årligen få minst 75 % av sin energi från direkt ansluten anläggning för produktion av förnybar energi. c) Anslutning till ett energieffektivt system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla och tillhörande utrustning. d) Uppförande och installation av laddningsinfrastruktur för användning av byggnadens användare, och tillhörande infrastruktur, såsom ledningar, där parkeringsplatserna är belägna antingen inne i byggnaden eller fysiskt gränsar till byggnaden. e) Installation av utrustning för digitalisering av byggnaden, särskilt för förbättringar av dess smarta beredskap, inbegripet passiv intern kabeldragning eller strukturerad kabeldragning för datanät och den kompletterande delen av bredbandsinfrastrukturen på den fastighet som byggnaden tillhör, men med undantag för ledningar eller kabeldragning för datanät utanför fastigheten. f) Investeringar i gröna tak och utrustning för lagring och användning av regnvatten. Vid sådana kombinerade arbeten som avses i leden a–f ska hela investeringskostnaden för anläggningarna och utrustningen av olika slag utgöra de stödberättigande kostnaderna. De kostnader som inte har ett direkt samband med uppnåendet av en högre energi- eller miljöprestanda ska inte vara stödberättigande. 8. Stödet får beviljas antingen till byggnadens ägare eller till hyresgästerna, beroende på vem som beställer energieffektivitetsåtgärden. 9. Stöd får också beviljas för förbättring av energieffektiviteten hos värme- eller kylutrustningen inne i byggnaden. 10. Stöd för installation av energiutrustning som eldas med fossila bränslen, inbegripet naturgas, ska enligt denna artikel inte undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. 11. Stödnivån får inte överstiga 30 % av de stödberättigande kostnaderna. 12. Genom undantag från punkt 11 får stödnivån inte överstiga 25 %, om investeringen består av installation eller ersättning av endast en typ av byggnadselement enligt definitionen i artikel 2.9 i direktiv 2010/31/EU. 13. Genom undantag från punkterna 11 och 12 får stödnivån, om stöd för investeringar i byggnader som görs för att uppfylla minimistandarder för energiprestanda som uppfyller unionsnormer beviljas tidigare än 18 månader innan unionsnormerna träder i kraft, inte överstiga 15 % av de stödberättigande kostnaderna om investeringen består av installation eller ersättning av endast en typ av byggnadselement enligt definitionen i artikel 2.9 i direktiv 2010/31/EU och 20 % i övriga fall. 14. Stödnivån får höjas med 20 procentenheter för stöd till små företag och med 10 procentenheter för stöd till små och medelstora företag. 15. Stödnivån får höjas med 15 procentenheter för investeringar i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 a i fördraget och med 5 procentenheter för investeringar i stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 c i fördraget. 16. Stödnivån får höjas med 15 procentenheter för stöd som beviljas för att förbättra energieffektiviteten i befintliga byggnader, om stödet omfattar en förbättringar av energiprestandan i den mätta byggnaden i primärenergi med minst 40 % jämfört med situationen före investeringen. Denna höjning av stödnivån är inte tillämplig om investeringen inte förbättrar byggnadens energiprestanda utöver den nivå som föreskrivs i minimistandarder för energiprestanda som räknas som unionsnormer som träder i kraft tidigare än 18 månader från den tidpunkt då investeringen genomförs och slutförs.” (35) Följande artikel ska införas: ”Artikel 38b Stöd till främjande av avtal om energiprestanda 1. Stöd för att främja avtal om energiprestanda ska anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Stöd får beviljas enligt denna artikel för att främja avtal om energiprestanda i den mening som avses i artikel 2.27 i direktiv 2012/27/EU. 3. Små och medelstora företag samt små midcap-bolag är berättigade till stöd enligt denna artikel om de tillhandahåller åtgärder för förbättrad energiprestanda och om de är de slutliga stödmottagarna. 4. Stödet ska ges i form av ett prioriterat lån eller en garanti till den som vidtar åtgärderna för förbättrad energieffektivitet enligt ett avtal om energiprestanda, eller bestå av en finansiell produkt som syftar till att finansiera leverantören (t.ex. factoring eller exportfinansiering i form av så kallad forfaiting). 5. Löptiden för lånet eller garantin till leverantören av åtgärder för ökad energieffektivitet ska inte överskrida 10 år. 6. Om stödet ges i form av ett prioriterat lån ska de kommersiella leverantörernas saminvestering av skuldfinansieringen inte vara lägre än 30 % av värdet av den underliggande portföljen med avtal om energiprestanda, och återbetalningen från leverantören av åtgärder för förbättrad energieffektivitet ska vara minst lika stor som lånets nominella belopp. 7. Om stödet ges i form av en garanti ska garantin inte överstiga 80 % av det underliggande lånets kapitalbelopp och förlusterna ska bäras proportionellt och enligt samma villkor av kreditinstitutet och staten. Det garanterade beloppet ska minska proportionellt och på ett sådant sätt att garantin aldrig täcker mer än 80 % av det utestående lånet. 8. Det nominella beloppet för den totala utestående finansiering som tillhandahålls per stödmottagare ska inte överstiga 30 miljoner euro.” (36) Artikel 39 ska ändras på följande sätt: a) Punkterna 2, 2a och 3 ska ersättas med följande: ”2. Investeringar som förbättrar byggnaders energieffektivitet är stödberättigande enligt denna artikel. 2a. Det stöd som beviljas för att förbättra byggnadens energieffektivitet får kombineras med stöd för något eller samtliga av följande: a) Installation av integrerad utrustning på plats som producerar el, värme eller kyla från förnybara energikällor, inbegripet men inte begränsat till solcellspaneler och värmepumpar. b) Installation av utrustning för lagring av den energi som genereras av anläggningarna för förnybar energi på plats. Lagringsutrustningen ska årligen få minst 75 % av sin energi från en direkt ansluten anläggning för produktion av förnybar energi. c) Investeringar i anslutning till ett energieffektivt system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla och tillhörande utrustning. d) Uppförande och installation av laddningsinfrastruktur att användas av byggnadens användare, och tillhörande infrastruktur, såsom ledningar, där bilparkeringen är belägen antingen inne i byggnaden eller i byggnadens fysiska närhet. e) Installation av utrustning för digitalisering av byggnaden, särskilt för att förhöja dess smarta beredskap. Stödberättigande investeringar kan omfatta åtgärder begränsade till passiv intern kabeldragning eller strukturerad kabeldragning för datanät och den kompletterande delen av bredbandsinfrastrukturen på den fastighet som byggnaden tillhör, men inte omfatta kabeldragning eller datanät utanför fastigheten. f) Investeringar i gröna tak och utrustning för lagring och användning av regnvatten. 3. De stödberättigande kostnaderna ska vara de totala kostnaderna för energieffektivitetsprojektet, med undantag för byggnader som avses i punkt 2a, där de stödberättigande kostnaderna ska vara de totala kostnaderna för energieffektivitetsprojektet samt investeringskostnaderna för de olika delar av utrustningen som anges i punkt 2a.” b) I punkt 5 ska den första och andra meningen ersättas med följande: ”5. Energieffektivitetsfonden eller någon annan finansiell intermediär ska bevilja lån eller garantier till de stödberättigade energieffektivitetsprojekten. Det nominella värdet av lånet eller det garanterade beloppet får inte överstiga 25 miljoner euro per slutmottagare och projekt, utom när det gäller de kombinerade investeringar som avses i punkt 2a, där det inte får överstiga 30 miljoner euro.” c) Punkt 7 ska ersättas med följande: ”7. Energieffektivitetsstödet ska attrahera ytterligare investeringar från oberoende privata investerare enligt definitionen i artikel 2.72, så att de når upp till minst 30 % av den totala finansiering som ges till ett energieffektivitetsprojekt. När stödet ges genom en energieffektivitetsfond kan privata investeringar stimuleras via energieffektivitetsfonden och/eller via projekt för energieffektivitet i syfte att sammanlagt uppnå minst 30 % av den totala finansiering som ges till ett energieffektivitetsprojekt.” d) I punkt 8 ska led f ersättas med följande: ”f) Energieffektivitetsfonden eller den finansiella intermediären ska inrättas enligt gällande lagstiftning och medlemsstaten ska säkerställa att en due diligence genomförs för att kontrollera att en kommersiellt sund investeringsstrategi kommer att tillämpas för genomförandet av stödåtgärden för energieffektivitet.” e) Punkt 10 ska ersättas med följande: ”10. Stöd får inte beviljas enligt denna artikel för investeringar som görs för att uppfylla unionsnormer som har antagits och trätt i kraft.” f) Följande punkter ska infogas: ”11. Stöd får beviljas enligt denna artikel för investeringar som görs för att uppfylla unionsnormer som har antagits men ännu inte trätt i kraft. Om de tillämpliga unionsnormerna är minimistandarder för energiprestanda, måste stödet beviljas innan normerna blir obligatoriska för det berörda företaget. I så fall måste medlemsstaten se till att stödmottagarna tillhandahåller en utförlig renoveringsplan och en tidsplan som visar att den renovering som beviljats stöd åtminstone säkerställer förenlighet med miniminormerna för energiprestanda. Om de relevanta unionsnormerna skiljer sig från minimistandarder för energiprestanda, måste investeringen genomföras och slutföras minst 18 månader innan normen träder i kraft. 12. Stöd får också beviljas för förbättring av energieffektiviteten hos värme- eller kylutrustningen inne i byggnaden. 13. Stöd för installation av energiutrustning som drivs med fossila bränslen, inbegripet naturgas, ska enligt denna artikel inte undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. 14. Medlemsstaten får överlåta genomförandet av stödåtgärden till en betrodd enhet.” (37) Artikel 40 ska utgå. (38) Artikel 41 ska ändras på följande sätt: a) Rubriken och punkt 1 ska ersättas med följande: ”Artikel 41 Investeringsstöd till främjande av energi från förnybara energikällor, av förnybar vätgas och av högeffektiv kraftvärme 1. Investeringsstöd till främjande av energi från förnybara energikällor, av förnybar vätgas och av högeffektiv kraftvärme, med undantag för el producerad med förnybar vätgas, ska anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.” b) Följande punkt ska införas som punkt 1a: ”1a. Investeringsstöd för ellagringsprojekt enligt denna artikel ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget endast i den mån det beviljas kombinerade projekt för förnybar energi och lagring (bakom mätaren), om båda komponenterna ingår i en och samma investering eller om lagringen är kopplad till en befintlig anläggning för förnybar energi. Lagringskomponenten ska årligen få minst 75 % av sin energi från direkt ansluten anläggning för produktion av förnybar energi. Alla investeringskomponenter (produktion och lagring) anses utgöra ett enda integrerat projekt för kontroll av överensstämmelse med de tröskelvärden som anges i artikel 4. Samma regler ska gälla för värmelagring som är direkt ansluten till en anläggning för produktion av förnybar energi.” c) Punkterna 2, 3 och 4 ska ersättas med följande: ”2. Investeringsstöd för produktion och lagring av biobränslen, flytande biobränslen, biogas (inklusive biometan) och biomassabränslen ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget endast i den mån som de understödda bränslena uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i direktiv (EU) 2018/2001 och dess genomförandeakter eller delegerade akter och kommer från de råvaror som förtecknas i bilaga IX till det direktivet. Lagringskomponenten ska årligen erhålla minst 75 % av sitt bränsleinnehåll från produktionsanläggningar för direkt anslutna biodrivmedel, flytande biobränslen, biogas (inklusive biometan) och biomassabränslen. Alla investeringskomponenter (produktion och lagring) betraktas som ett integrerat projekt för kontroll av överensstämmelse med de tröskelvärden som anges i artikel 4 i denna förordning. 3. Investeringsstöd för produktion av vätgas ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget endast för anläggningar som producerar enbart förnybar vätgas. När det gäller projekt för förnybar vätgas som består av en elektrolysör och en eller flera enheter för produktion av förnybar energi bakom en enda nätanslutningspunkt, får elektrolysörens kapacitet inte överstiga den sammanlagda kapaciteten hos produktionsenheterna för förnybar energi. Investeringsstödet får omfatta särskild infrastruktur för överföring eller distribution av förnybar vätgas samt lagringsanläggningar för förnybar vätgas. 4. Investeringsstöd till högeffektiva kraftvärmepannor ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget endast i den mån de ger totala primärenergibesparingar jämfört med separat produktion av värme och el i enlighet med direktiv 2012/27/EU eller eventuell senare lagstiftning som helt eller delvis ersätter denna akt. Investeringsstöd för el- och värmelagringsprojekt som är direkt kopplade till högeffektiv kraftvärme baserad på förnybara energikällor ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget på de villkor som anges i punkt 1a i denna artikel.” d) Följande punkt ska införas: ”4a. Investeringsstöd för högeffektiv kraftvärme ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget endast om det inte är avsett för kraftvärmeanläggningar som drivs med fossila bränslen, med undantag för naturgas där överensstämmelse med klimatmålen för 2030 och 2050 säkerställs i enlighet med avsnitt 4.30 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1214 ( *45 ) . ( *45 ) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/139 av den 4 juni 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 genom fastställande av tekniska granskningskriterier för att avgöra under vilka villkor en ekonomisk verksamhet ska anses bidra väsentligt till begränsningen av eller anpassningen till klimatförändringarna och för att avgöra om den ekonomiska verksamheten inte orsakar någon betydande skada för något av de andra miljömålen ( EUT L 442, 9.12.2021, s. 1 )” " e) Punkterna 5, 6 och 7 ska ersättas med följande: ”5. Investeringsstödet ska beviljas för nyinstallerad eller upprustad kapacitet. Stödbeloppet ska vara oberoende av produktionen. 6. De stödberättigande kostnaderna ska vara de totala investeringskostnaderna. 7. Stödnivån får inte överstiga följande: a) 45 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i produktion av förnybara energikällor, inbegripet värmepumpar som uppfyller kraven i bilaga VII till direktiv 2018/2001, förnybar vätgas och högeffektiv kraftvärme baserad på förnybara energikällor. b) 30 % av de stödberättigande kostnaderna för alla andra investeringar som omfattas av denna artikel.” f) Punkt 9 ska utgå. g) Punkt 10 ska ersättas med följande: ”10. Stödnivån får uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna om stödet beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande som uppfyller samtliga följande villkor utöver dem som anges i artikel 2.38: a) Det beviljade stödet ska grunda sig på objektiva tydliga, öppna och icke-diskriminerande kriterier för stödberättigande och urval, vilka ska fastställas på förhand och offentliggöras minst sex veckor före sista ansökningsdagen, för att möjliggöra faktisk konkurrens. b) Under genomförandet av en stödordning, i samband med ett anbudsförfarande där alla anbudsgivare får stöd, ska utformningen av detta förfarande korrigeras för att återställa en effektiv konkurrens i de efterföljande anbudsförfarandena, till exempel genom minskad budget eller volym. c) Efterhandsjusteringar av resultatet av anbudsförfarandet (t.ex. efterföljande förhandlingar om anbudsresultat eller ransonering) ska uteslutas. d) Minst 70 % av de totala urvalskriterier som används för att rangordna anbuden och, till sist, för att fördela stödet i det konkurrensutsatta anbudsförfarandet ska avse stöd per enhet energikapacitet från förnybara källor eller högeffektiv kraftvärme.” (39) Artikel 42 ska ändras på följande sätt: a) Punkterna 1–7 ska ersättas med följande: ”1. Driftsstöd för att främja el från förnybara energikällor, med undantag för el producerad med förnybar vätgas, ska anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Stöd ska beviljas genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande som uppfyller samtliga följande villkor utöver dem som anges i artikel 2.38: a) Det beviljade stödet ska grunda sig på objektiva tydliga, öppna och icke-diskriminerande kriterier för stödberättigande och urval, vilka ska fastställas på förhand och offentliggöras minst sex veckor före sista ansökningsdagen, för att möjliggöra faktisk konkurrens. b) Under genomförandet av en stödordning, i samband med ett anbudsförfarande där alla anbudsgivare får stöd, ska utformningen av detta förfarande korrigeras för att återställa en effektiv konkurrens i de efterföljande anbudsförfarandena, till exempel genom minskad budget eller volym. c) Efterhandsjusteringar av resultatet av anbudsförfarandet (t.ex. efterföljande förhandlingar om anbudsresultat eller ransonering) ska uteslutas. d) Minst 70 % av de totala urvalskriterier som används för att rangordna anbuden och, till sist, för att fördela stödet i det konkurrensutsatta anbudsförfarandet ska avse stöd per enhet elproduktion eller kapacitet från förnybara källor. Anbudsförfarandet ska på icke-diskriminerande grund vara öppet för alla producenter som producerar el från förnybara energikällor. 3. Anbudsförfarandet kan begränsas till specifik teknik om a) en åtgärd särskilt syftar till att stödja demonstrationsprojekt, b) en åtgärd syftar till att inte bara minska koldioxidutsläppen, utan även förbättra luftkvaliteten eller minska andra föroreningar, c) en medlemsstat fastställer skäl att anta att stödberättigade sektorer eller innovativa tekniker har potential att ge ett väsentligt och kostnadseffektivt bidrag till miljöskyddet och en djupgående minskning av koldioxidutsläpp på längre sikt, d) en åtgärd behöver uppnå en diversifiering som är nödvändig för att undvika att förvärra problem kopplade till nätstabiliteten, e) ett mer selektivt tillvägagångssätt kan förväntas leda till lägre kostnader för att uppnå miljöskyddet (till exempel genom sänkta kostnader för systemintegrering som en följd av diversifiering, även mellan förnybara energikällor, som även skulle kunna omfatta efterfrågeflexibilitet och/eller lagring) och/eller leda till mindre snedvridning av konkurrensen. Medlemsstaterna ska göra en detaljerad bedömning av om dessa villkor är tillämpliga och rapportera detta till kommissionen i enlighet med artikel 11.1 a. 4. Om anbudsförfarandet är begränsat till en eller flera innovativa tekniker, får det stöd som beviljas dessa tekniker totalt inte överstiga 5 % av den planerade nya elkapaciteten från förnybara energikällor per år. 5. Stöd ska beviljas som en premie utöver det marknadspris eller i form av ett differenskontrakt genom vilket producenterna säljer sin el direkt på marknaden. 6. Stödmottagare ska sälja sin el direkt på marknaden och omfattas av standardbalansansvar. Stödmottagarna får lägga ut balansansvaret på entreprenad till andra företag, t.ex. aggregatorer. Vidare ska stöd inte betalas ut för perioder då priserna är negativa. För att undvika tvivel gäller detta från och med den tidpunkt då priserna blir negativa. 7. Småskaliga anläggningar för produktion av el från förnybara energikällor kan gynnas av stöd i form av direkt prisstöd som omfattar de fulla kostnaderna för driften och av ett undantag från kravet att sälja den producerade elen på marknaden, i enlighet med artikel 4.3 i direktiv (EU) 2018/2001. Anläggningar kommer att betraktas som småskaliga vid tillämpningen av denna punkt om deras kapacitet understiger det tillämpliga tröskelvärdet enligt artikel 5.2 b eller artikel 5.4 i förordning (EU) 2019/943.” b) Punkterna 8, 9 och 10 ska utgå. c) Punkt 11 ska ersättas med följande: ”11. Stöd får beviljas endast under projektets löptid.” (40) Artikel 43 ska ändras på följande sätt: a) Rubriken samt punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande: ”Artikel 43 Driftsstöd till främjande av energi från förnybara energikällor och av förnybar vätgas i små projekt och gemenskaper för förnybar energi 1. Driftsstöd till främjande av energi från förnybara energikällor och av förnybar vätgas i små projekt och gemenskaper för förnybar energi, med undantag för el producerad med förnybar vätgas, ska anses vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. I denna artikel avses med små projekt följande: i) För generering eller lagring av elektricitet – projekt med en installerad kapacitet som understiger eller är lika med 1 MW. ii) Förbrukning av elektricitet – projekt med ett maximalt behov som understiger eller är lika med 1 MW. iii) För värme- och gasproduktion – projekt med en installerad kapacitet eller motsvarande som understiger eller är lika med 1 MW. iv) För produktion av förnybar vätgas – projekt med en installerad kapacitet eller motsvarande som understiger eller är lika med 3 MW. v) För produktion av biobränslen, flytande biobränslen, biogas (inklusive bimetan) och biomassabränslen – projekt med en installerad kapacitet som understiger eller är lika med 50 000 ton/år. vi) För projekt och demonstrationsprojekt som till 100 % ägs av små eller medelstora företag – projekt med en installerad kapacitet eller ett maximalt behov som understiger eller är lika med 6 MW. vii) För projekt som till 100 % ägs av mikroföretag eller små företag och enbart producerar vindkraft – projekt med en installerad kapacitet som understiger eller är lika med 18 MW.” b) Följande punkter ska införas som punkterna 2a och 2b: ”2a. Stöd till gemenskaper för förnybar energi ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget endast för projekt med en installerad kapacitet eller ett maximalt behov som understiger eller är lika med 6 MW från alla förnybara källor, förutom vindkraft i fråga om vilken stöd ska beviljas anläggningar med en installerad kapacitet som understiger eller är lika med 18 MW. 2b. Driftsstöd för produktion av vätgas ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget endast för anläggningar som enbart producerar förnybar vätgas.” c) Punkt 3 ska ersättas med följande: ”3. Driftsstöd för produktion av biobränslen, flytande biobränslen, biogas (inklusive biometan) och biomassabränslen ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget endast i den mån som de understödda bränslena uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i direktiv (EU) 2018/2001 och dess genomförandeakter eller delegerade akter samt kommer från de råvaror som förtecknas i bilaga IX till det direktivet.” d) Punkt 4 ska utgå. e) Punkterna 5, 6 och 7 ska ersättas med följande: ”5. Stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att genomföra det projekt eller den verksamhet som understöds. Detta villkor är uppfyllt om stödet motsvarar den extra nettokostnad ( finansieringsunderskott ) som krävs för att uppnå syftet med stödåtgärden, jämfört med det kontrafaktiska scenariot utan stöd. En ingående bedömning av merkostnaden netto krävs inte om stödbeloppen fastställs genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, eftersom det senare ger en tillförlitlig uppskattning av det minsta stöd som begärs av de potentiella mottagarna. 6. Stöd får endast beviljas under projektets löptid. 7. Stöd ska beviljas som en premie som läggs till marknadspriset eller i form av ett CFD-kontrakt med vilket producenterna säljer sin el direkt på marknaden.” f) Följande punkter ska läggas till som punkterna 8 och 9: ”8. Stödmottagarna ska ha ett standardbalansansvar. Stödmottagarna får lägga ut balansansvaret på entreprenad till andra företag, t.ex. aggregatorer. Vidare ska stöd inte betalas ut för perioder då priserna är negativa. För att undvika tvivel gäller detta från och med den tidpunkt då priserna blir negativa. 9. Småskaliga anläggningar för produktion av el från förnybara energikällor och demonstrationsprojekt kan gynnas av stöd i form av direkt prisstöd som omfattar de fulla kostnaderna för driften och av ett undantag från kravet att sälja den producerade elen på marknaden, i enlighet med artikel 4.3 i direktiv (EU) 2018/2001. Anläggningar kommer att betraktas som småskaliga vid tillämpningen av denna punkt om deras kapacitet understiger det tillämpliga tröskelvärdet enligt artikel 5.2 b eller artikel 5.4 i förordning (EU) 2019/943.” (41) Artikel 44 ska ersättas med följande: ”Artikel 44 Stöd i form av skattenedsättning i enlighet med direktiv 2003/96/EG 1. Stödordningar i form av skattenedsättning som uppfyller villkoren i rådets direktiv 2003/96/EG ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Mottagarna av skattenedsättningen ska väljas ut på grundval av öppna och objektiva kriterier. 3. Mottagarna av skattenedsättningen ska betala minst den minimiskattenivå som anges i bilaga I till direktiv 2003/96/EG, med undantag för nedsättningar som a) beviljas på grundval av artikel 15.1 a i direktiv 2003/96/EG för skattepliktiga produkter som används under tillsyn av skattemyndigheterna inom pilotprojekt för teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter eller för bränslen från förnybara källor, b) beviljas på grundval av artikel 15.1 b första, andra, fjärde och femte strecksatsen i direktiv 2003/96/EG för el i) med ursprung i solenergi, vind, vågkraft, tidvattenenergi eller geotermisk energi, ii) med hydrauliskt ursprung som produceras i vattenkraftverk, iii) genererad av metan som släpps ut av övergivna kolgruvor, och iv) genererad från bränsleceller, c) beviljas på grundval av artikel 15.1 b tredje strecksatsen i direktiv 2003/96/EG för el som genereras från biomassa eller från produkter framställda av biomassa, i den mån biomassan uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i direktiv (EU) 2018/2001 och dess genomförandeakter eller delegerade akter, d) beviljas på grundval av artikel 15.1 d i direktiv 2003/96/EG för el som produceras genom kraftvärmeproduktion, under förutsättning att kraftvärmeproduktionen är högeffektiv kraftvärme enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU, e) beviljas på grundval av artikel 15.1 l i direktiv 2003/96/EG för produkter under KN-nummer 2705 som används för uppvärmning, f) beviljas på grundval av artikel 16.1 i direktiv 2003/96/EG. 4. Stödordningar i form av skattenedsättning får grunda sig på en nedsättning av den tillämpliga skattesatsen eller på betalning av ett fast ersättningsbelopp eller på en kombination av dessa två metoder. 5. Skattenedsättningar beviljade på grundval av artikel 16.1 i rådets direktiv 2003/96/EG ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget endast i den mån som de understödda bränslena uppfyller hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i direktiv (EU) 2018/2001 och dess genomförandeakter eller delegerade akter samt kommer från de råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX till det direktivet.” (42) Följande artikel ska införas: ”Artikel 44a Stöd i form av nedsättning av miljöskatter eller skatteliknande avgifter 1. Stödordningar i form av nedsättning av miljöskatter eller skatteliknande avgifter ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningskravet i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. Denna artikel ska inte tillämpas på nedsättningar av skatter eller avgifter på energiprodukter och elektricitet enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 2003/96/EG. 2. Stöd i form av nedsättning av miljöskatter eller skatteliknande avgifter ska anses vara förenligt endast om nedsättningen gör det möjligt att uppnå en högre miljöskyddsnivå genom att i tillämpningsområdet för miljöskatten eller miljöavgiften inkludera företag som inte skulle kunna bedriva sin ekonomiska verksamhet utan nedsättningen. 3. Endast de företag som inte skulle kunna bedriva sin ekonomiska verksamhet utan nedsättningen är berättigade till stöd. Vid tillämpningen av denna artikel anses detta vara fallet för företag vars produktionskostnader skulle öka avsevärt på grund av miljöskatten eller den skatteliknande avgiften utan nedsättningen och som inte kan föra över denna ökning på kunderna. Ökningen av produktionskostnaderna ska beräknas som en andel av bruttoförädlingsvärdet för varje sektor eller kategori av stödmottagare. 4. Stödmottagarna ska väljas ut på grundval av öppna, icke-diskriminerande och objektiva kriterier. Stödet ska beviljas på samma sätt till alla stödberättigade företag som verkar i samma näringsverksamhetssektor och som befinner sig i samma eller en liknande faktisk situation med avseende på stödåtgärdens mål. 5. Bruttobidragsekvivalenten för stödet får inte överstiga 80 % av den nominella skattesatsen för skatten eller avgiften. 6. Stödordningar i form av nedsättning av miljöskatter eller skatteliknande avgifter får grunda sig på en nedsättning av den tillämpliga skattesatsen eller på betalning av ett fast ersättningsbelopp eller på en kombination av dessa två metoder.” (43) Artiklarna 45 och 46 ska ersättas med följande: ”Artikel 45 Investeringsstöd till sanering av miljöskador, återupprättande av livsmiljöer och ekosystem, skyddande eller återställande av biologisk mångfald och genomförande av naturbaserade lösningar för anpassning till och begränsning av klimatförändringar 1. Investeringsstöd till sanering av miljöskador, återupprättande av livsmiljöer och ekosystem, skyddande eller återställande av biologisk mångfald eller genomförande av naturbaserade lösningar för anpassning till och begränsning av klimatförändringar ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Stöd i den här artikeln får beviljas för följande verksamheter: a) Sanering av miljöskador, inbegripet skador på markens, ytvattnets eller grundvattnets kvalitet eller på den marina miljön. b) Återupprättande av naturliga livsmiljöer och ekosystem som är degraderade. c) Skyddande eller återställande av biologisk mångfald eller av ekosystem för att bidra till att uppnå ett gott tillstånd för ekosystemen eller för att skydda ekosystem som redan befinner sig i ett gott tillstånd. d) Genomförande av naturbaserade lösningar för anpassning till och begränsning av klimatförändringar. 3. Denna artikel är inte tillämplig på stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer, såsom jordbävningar, laviner, jordskred, översvämningar, tornador, orkaner, vulkanutbrott och naturligt uppkomna skogsbränder. 4. Denna artikel är inte heller tillämplig på stöd till sanering eller återupprättande efter nedläggning av kraftverk och gruvdrift eller utvinning. 5. Utan att det påverkar Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG ( *46 ) eller andra relevanta unionsregler om ansvar för miljöskador, ska den enhet eller det företag som konstaterats bära ansvaret för miljöskadan enligt tillämplig lagstiftning i varje medlemsstat finansiera de arbeten som är nödvändiga för att förebygga och korrigera miljöförstöring och kontaminering i enlighet med principen att förorenaren betalar, och inget stöd ska beviljas för de arbeten som enheten eller företaget enligt lag skulle vara skyldigt att utföra. Medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder, inbegripet rättsliga åtgärder, för att identifiera den enhet eller det företag som bär ansvaret för miljöskadan och se till att enheten eller företaget bär de relevanta kostnaderna. Om den enhet eller det företag som har ansvaret enligt tillämplig lag inte kan identifieras eller tvingas bära kostnaderna för att sanera den miljöskada det har orsakat, särskilt på grund av att det ansvariga företaget har upphört att i rättslig mening existera och inget annat företag kan betraktas som dess rättsliga eller ekonomiska efterträdare, eller om det inte finns tillräcklig ekonomisk säkerhet för att täcka saneringskostnaderna, får stöd beviljas för att stödja arbetet med saneringen eller återupprättandet. Stöd får inte beviljas för genomförande av de kompensationsåtgärder som avses i artikel 6.4 i rådets direktiv 92/43/EEG ( *47 ) . Stöd får beviljas enligt denna artikel för att täcka de extra kostnader som är nödvändiga för att öka åtgärdernas omfattning eller ambitionsnivå, utöver de rättsliga skyldigheterna enligt artikel 6.4 i direktiv 92/43/EEG. 6. För investeringar i sanering av miljöskador eller återupprättande av livsmiljöer och ekosystem ska de stödberättigande kostnaderna vara de kostnader som uppstått för arbetena för sanering eller återupprättande, minus ökningen av markens eller egendomens värde. 7. Utvärderingar av markens eller fastighetens värdestegring till följd av saneringen eller återupprättandet ska göras av en oberoende kvalificerad expert. 8. För investeringar i skyddande eller återställande av biologisk mångfald och i genomförandet av naturbaserade lösningar för anpassning till och begränsning av klimatförändringar ska de stödberättigande kostnaderna vara de totala kostnaderna för de arbeten som bidrar till skyddandet eller återställandet av den biologiska mångfalden eller som leder till genomförandet av naturbaserade lösningar för anpassning till och begränsning av klimatförändringar. 9. Stödnivån får inte överstiga följande: a) 100 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar för sanering av miljöskador eller återupprättande av livsmiljöer och ekosystem. b) 70 % av de stödberättigande kostnaderna för investeringar i skyddande eller återställande av biologisk mångfald och i naturbaserade lösningar för anpassning till och begränsning av klimatförändringar. 10. Stödnivån för investeringar för skyddande eller återställande av biologisk mångfald och i genomförande av naturbaserade lösningar för anpassning till och begränsning av klimatförändringar får höjas med 20 procentenheter för stöd till små företag och med 10 procentenheter för stöd till medelstora företag. Artikel 46 Investeringsstöd till energieffektiva system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla 1. Investeringsstöd för uppförande, utbyggnad eller uppgradering av energieffektiva system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla, som inbegriper uppförande, utbyggnad eller uppgradering av anläggningar för generering av värme eller kyla och/eller termiska lagringslösningar och/eller distributionsnätet ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Stöd ska endast beviljas för uppförande, utökning eller uppgradering av system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla som är eller ska bli energieffektiva enligt definitionen i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU. Om systemet ändå inte blir helt energieffektivt till följd av de arbeten på distributionsnätet som får stöd, ska de ytterligare uppgraderingar som krävs för att uppfylla villkoren för att omfattas av definitionen av energieffektiv fjärrvärme och/eller fjärrkyla, för produktionsanläggningar för värme och/eller kyla som är föremål för stödet, inledas inom tre år från det att de arbeten på distributionsnätet som får stöd inleds. 3. Stöd får beviljas för energiproduktion grundad på förnybara energikällor, inbegripet värmepumpar, som uppfyller kraven i bilaga VII till direktiv (EU) 2018/2001, spillvärme eller högeffektiv kraftvärme samt termiska lagringslösningar. Stöd till avfallsbaserad energiproduktion grundad antingen på avfall som uppfyller definitionen av förnybara energikällor eller på avfall som används för bränsleanläggningar som uppfyller definitionen av högeffektiv kraftvärme. Avfall som används som insatsbränsle får inte kringgå principen om avfallshierarki enligt definitionen i artikel 4.1 i direktiv 2008/98/EG. 4. Stöd får inte beviljas för uppförande eller uppgradering av fossilbränslebaserade produktionsanläggningar, med undantag för naturgas. Stöd till uppförande eller uppgradering av anläggningar som producerar naturgas får beviljas endast om det säkerställs att klimatmålen för 2030 och 2050 uppfylls i enlighet med bilaga 1 avsnitt 4.30 i delegerad förordning (EU) 2021/2139. 5. Stöd för uppgradering av lagrings- och distributionsnät vilka överför värme och kyla som genereras med fossila bränslen får endast beviljas om samtliga följande villkor är uppfyllda: a) Distributionsnätet är eller blir lämpligt för överföring av värme eller kyla som genereras från förnybara energikällor och/eller spillvärme. b) Uppgraderingen leder inte till en ökad energiproduktion från fossila bränslen, med undantag för naturgas. Vid en uppgradering av lagringen eller nätet för distribution av värme och kyla som genereras från naturgas, i den mån uppgraderingen leder till ökad energiproduktion från naturgas, måste dessa produktionsanläggningar uppfylla klimatmålen för 2030 och 2050, i enlighet med avsnitt 4.31 i bilaga 1 till delegerad förordning (EU) 2021/2139. 6. De stödberättigande kostnaderna ska vara investeringskostnaderna för uppförande eller uppgradering av ett energieffektivt system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla. 7. Stödnivån får inte överstiga 30 % av de stödberättigande kostnaderna. Stödnivån får höjas med 20 procentenheter för stöd till små företag och med 10 procentenheter för stöd till medelstora företag. 8. Stödnivån får höjas med 15 procentenheter för investeringar som endast använder förnybara energikällor, spillvärme eller en kombination av båda, däribland förnybar kraftvärme. 9. Som ett alternativ till punkt 7 får stödnivån uppgå till 100 % av finansieringsunderskottet. Stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att genomföra det understödda projektet eller den understödda verksamheten. Detta villkor är uppfyllt om stödet motsvarar finansieringsunderskottet enligt definitionen i artikel 2.118. En ingående bedömning av nettomerkostnaden krävs inte om stödbeloppen fastställs genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, eftersom det senare ger en tillförlitlig uppskattning av det minsta stöd som begärs av de potentiella stödmottagarna. ( *46 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador ( EGT L 143, 30.4.2004, s. 56 )." ( *47 ) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter ( EGT L 206, 22.7.1992, s. 7 ).” " (44) Artikel 47 ska ändras på följande sätt: a) Rubriken samt punkterna 1–8 ska ersättas med följande: ”Artikel 47 Investeringsstöd till resurseffektivitet och till att stödja övergången till en cirkulär ekonomi 1. Investeringsstöd till resurseffektivitet och cirkularitet ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Stöd kan beviljas för följande typer av investeringar: a) Investeringar som förbättrar resurseffektiviteten genom ett eller båda av följande: i) En nettominskning av de resurser som förbrukas vid produktionen av en viss produktionskvantitet jämfört med en redan befintlig produktionsprocess, som används av stödmottagaren, eller med alternativa projekt eller verksamheter som förtecknas i punkt 7. De resurser som förbrukas ska omfatta alla förbrukade materiella resurser, med undantag för energi, och minskningen ska fastställas genom mätning eller uppskattning av förbrukningen före och efter genomförandet av stödåtgärden, med beaktande av eventuella justeringar för externa förhållanden som kan påverka resursförbrukningen. ii) Ersättande av primärt råmaterial och primära råvaror med sekundärt (återanvänt eller återvunnet) råmaterial eller sekundära råvaror. b) Investeringar i förhindrande och minskning av avfallsgenerering, förberedelse för återanvändning, dekontaminering och materialåtervinning av avfall som genererats av stödmottagaren eller investeringar för förberedelse för återanvändning, dekontaminering och materialåtervinning av avfall som genereras av tredje part och som annars skulle vara oanvänt, bortskaffat eller behandlat enligt ett behandlingsförfarande som ligger lägre i prioritetsordningen i den avfallshierarki som avses i artikel 4.1 i direktiv 2008/98/EG eller på ett mindre resurseffektivt sätt, eller som skulle leda till lägre kvalitet på materialåtervinningen. c) Investeringar för insamling, sortering, dekontaminering förbehandling och behandling av andra produkter, material eller ämnen som genererats av stödmottagaren eller tredje part och som annars skulle vara oanvända eller användas på ett mindre resurseffektivt sätt. d) Investeringar för separat insamling och sortering av avfall för dess förberedelse för återanvändning eller materialåtervinning. 3. Stöd till bortskaffande och återvinning av avfall för att generera energi ska inte undantas enligt denna artikel från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. 4. Stödet får inte innebära att företag som genererar avfall befrias från några kostnader eller skyldigheter i samband med behandling av avfall som de är ansvariga för enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning, inbegripet enligt system för utökat producentansvar, eller från kostnader som bör betraktas som normala kostnader för ett företag. 5. Stödet får inte ge incitament till avfallsgenerering eller ökad resursanvändning. 6. Investeringar i teknik som redan utgör en lönsam etablerad affärsmetod i hela unionen ska enligt denna artikel inte undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. 7. De stödberättigande kostnaderna ska vara de extra investeringskostnader som fastställs vid en jämförelse av de totala investeringskostnaderna för projektet med kostnaderna för ett mindre miljövänligt projekt eller en mindre miljövänlig verksamhet som är något av följande: a) Ett kontrafaktiskt scenario med en jämförbar investering som på ett trovärdigt sätt skulle genomföras inom en ny eller redan befintlig produktionsprocess utan stöd och som inte uppnår samma nivå av resurseffektivitet. b) Ett kontrafaktiskt scenario med behandling av avfallet enligt ett behandlingsförfarande som ligger lägre i prioritetsordningen i den avfallshierarki som avses i artikel 4.1 i direktiv 2008/98/EG eller behandling av avfallet, andra produkter, material eller ämnen på ett mindre resurseffektivt sätt, c) Ett kontrafaktiskt scenario med en jämförbar investering i en konventionell produktionsprocess med användning av den primära råvaran eller produkten, om den sekundära (återanvända eller återvunna) produkten är tekniskt och ekonomiskt utbytbar med den primära råvaran eller produkten. I alla situationer som anges i första stycket leden a och c ska det kontrafaktiska scenariot motsvara en investering med jämförbar produktionskapacitet och livslängd som uppfyller redan gällande unionsnormer. Det kontrafaktiska scenariot ska vara trovärdigt mot bakgrund av rättsliga krav, marknadsvillkor och incitament. Om investeringen består i installationen av en tilläggskomponent till en redan befintlig anläggning, för vilken det inte finns någon mindre miljövänlig motsvarighet, eller om den sökande kan visa att ingen investering skulle äga rum utan stöd, ska de stödberättigande kostnaderna vara de totala investeringskostnaderna. 8. Stödnivån får inte överstiga 40 % av de stödberättigande kostnaderna. Stödnivån får höjas med 20 procentenheter för stöd till små företag och med 10 procentenheter för stöd till medelstora företag.” b) Punkt 10 ska ersättas med följande: ”10. Stöd får inte beviljas enligt denna artikel för investeringar som görs för att uppfylla unionsnormer som har antagits och trätt i kraft. Stöd enligt denna artikel får beviljas för investeringar som görs för att uppfylla unionsnormer som har antagits men ännu inte trätt i kraft, under förutsättning att investeringen genomförs och slutförs minst 18 månader innan normen träder i kraft.” (45) Artiklarna 48 och 49 ska ersättas med följande: ”Artikel 48 Investeringsstöd till energiinfrastruktur 1. Investeringsstöd för uppförande eller uppgradering av energiinfrastruktur ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Stöd till energiinfrastruktur som helt eller delvis är undantagen från tredjepartstillträde eller avgiftsreglering i enlighet med lagstiftningen om den inre marknaden för energi ska inte undantas enligt denna artikel från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. 3. Stöd för investeringar i projekt för lagring av el och gas ska inte undantas från anmälningsskyldigheten enligt denna artikel. 4. Stöd till gasinfrastruktur ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget endast om infrastrukturen i fråga är avsedd för användning för vätgas och/eller förnybara gaser, eller används för transport av mer än 50 % vätgas och förnybara gaser. 5. De stödberättigande kostnaderna ska vara de totala investeringskostnaderna. 6. Stödnivån får uppgå till 100 % av finansieringsunderskottet. Stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att genomföra det understödda projektet eller den understödda verksamheten. Detta villkor är uppfyllt om stödet motsvarar finansieringsunderskottet enligt definitionen i artikel 2.118. En ingående bedömning av nettomerkostnaden krävs inte om stödbeloppen fastställs genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, eftersom det ger en tillförlitlig uppskattning av det minsta stöd som begärs av de potentiella stödmottagarna. Artikel 49 Stöd till studier och konsulttjänster i miljöskydds- och energifrågor 1. Stöd för studier eller konsulttjänster, inklusive energibesiktningar, som har ett direkt samband med investeringar som är stödberättigande enligt detta avsnitt ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Om hela studien eller konsulttjänsten avser investeringar som berättigar till stöd enligt detta avsnitt ska de stödberättigande kostnaderna vara kostnaderna för studien eller konsulttjänsten. Om endast en del av studien eller konsulttjänsten avser investeringar som berättigar till stöd enligt detta avsnitt ska de stödberättigande kostnaderna vara kostnaderna för den del av studien eller konsulttjänsten som avser dessa investeringar. 2a. Stöd ska beviljas oavsett om resultaten av studien eller konsulttjänsten följs av en investering som berättigar till stöd enligt detta avsnitt. 3. Stödnivån får inte överstiga 60 % av de stödberättigande kostnaderna. 4. Stödnivån får höjas med 20 procentenheter för studier eller konsulttjänster som genomförs för små företags räkning och med 10 procentenheter för studier eller konsulttjänster som genomförs för medelstora företags räkning. 5. Stöd får inte beviljas för energibesiktningar som genomförs för att uppfylla kraven i direktiv 2012/27/EU, om inte energibesiktningen genomförs vid sidan om den obligatoriska energibesiktning som föreskrivs i det direktivet.” (46) Artiklarna 52 och 52 a ska ersättas med följande: ”Artikel 52 Stöd till fasta bredbandsnät 1. Stöd till utbyggnad av fasta bredbandsnät ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. De stödberättigande kostnaderna ska vara alla kostnader för uppförande, förvaltning och drift av ett fast bredbandsnät. Det högsta stödbeloppet för ett projekt ska fastställas på grundval av ett konkurrensutsatt urvalsförfarande i enlighet med punkt 6 a. Om en investering görs i enlighet med punkt 6 b utan ett konkurrensutsatt urvalsförfarande får stödbeloppet inte överstiga skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och det normala rörelseresultatet för investeringen. Rörelseresultatet ska dras av från de stödberättigande kostnaderna på förhand, på grundval av rimliga prognoser och verifieras i efterhand genom en återvinningsmekanism. För att det ska vara fråga om en rimlig prognos av åtgärden krävs det att hänsyn tas till alla kostnader och intäkter som förväntas uppstå under investeringens ekonomiska livslängd. 3. Följande alternativa typer av investeringar är stödberättigande: a) Utbyggnad av fasta bredbandsnät för att ansluta hushåll och verksamheter med socioekonomisk drivkraft i områden där det inte finns något nät med en nedladdningshastighet på minst 100 Mbit/s under befintliga högtrafikförhållanden (tröskelhastighet) eller någon trovärdig plan för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten. Detta ska verifieras genom kartläggning och offentligt samråd i enlighet med punkt 4. b) Utbyggnad av fasta bredbandsnät för att ansluta verksamheter med socioekonomisk drivkraft i områden där det endast finns ett nät med en nedladdningshastighet på minst 100 Mbit/s under högtrafikförhållanden, men under 300 Mbit/s nedladdning under befintliga högtrafikförhållanden (tröskelhastighet) eller enligt någon trovärdig plan för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten. Detta ska verifieras genom kartläggning och offentligt samråd i enlighet med punkt 5. 4. Områden där det finns minst ett nät som kan uppgraderas till att tillhandahålla en nedladdningshastighet på minst 1 Gps underhöghastighetsförhållanden är inte berättigade till ingripanden enligt leden a och b i punkt 3. Ett nät anses vara uppgraderat för att tillhandahålla en nedladdningshastighet på minst 1 Gbit/s under högtrafikförhållanden, om det kan tillhandahålla denna hastighet med en marginell investering, såsom en uppgradering av aktiv utrustning, utan betydande investeringar i passiv infrastruktur. 5. Den kartläggning och det offentliga samråd som avses i punkt 3 ska uppfylla följande kumulativa villkor: a) Kartläggningen ska identifiera de geografiska målområden som planeras omfattas av det statliga ingripandet och ta hänsyn till alla befintliga brebandsnät. Kartläggningen ska utföras i) för fasta kabelnät, på adressnivå på grundval av lokaler som passeras av infrastruktur, ii) för fasta trådlösa accessnät, på adressnivå på grundval av lokaler som passeras av infrastruktur eller på grundval av nät på högst 100x100 meter. Om nätutbyggnaden samtidigt inbegriper utbyggnad av ett accessnät och en begränsad utbyggnad av det kompletterande backhaulnät som krävs för att accessnätet ska kunna fungera, krävs ingen kartläggning av backhaulnät. Alla delar av den metod och de underliggande tekniska kriterier som används för att kartlägga målområdena måste offentliggöras. Kartläggningen ska alltid verifieras genom ett offentligt samråd, b) Det offentliga samrådet ska genomföras av den behöriga myndigheten genom offentliggörande av det planerade statliga ingripandet huvuddrag och förteckningen över geografiska målområden som identifierats vid kartläggningen i enlighet med led a. Denna information ska tillhandahållas på en allmänt tillgänglig webbplats på regional och nationell nivå. Det offentliga samrådet ska uppmana berörda parter att lämna synpunkter på det planerade statliga ingripandet och lämna in underbyggda uppgifter i enlighet med led a om de av sina befintliga nät som tillhandahåller de tröskelhastigheter som anges i punkt 3 eller som har någon trovärdig plan för utbyggnad av sådana nät inom den relevanta tidshorisonten. Det offentliga samrådet ska vara minst 30 dagar. 6. Ingripandet ska medföra en betydande förbättring ( step change ) jämfört med befintliga nät eller nät för vilka det finns en trovärdig plan för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten, såsom de identifierats genom den kartläggning och det offentliga samråd som genomförts i enlighet med punkt 5. Nät för vilka det finns trovärdiga planer för utbyggnad ska endast beaktas vid bedömningen av huruvida det är fråga om en betydande förbättring om de inte i sig skulle ge liknande prestanda som det planerade offentligt finansierade nätet inom målområdena inom den relevanta tidshorisonten. En betydande förbättring äger rum om den subventionerade åtgärden leder till en betydande ny investering i bredbandsnätet och det subventionerade nätet skapar betydande ny kapacitet på marknaden när det gäller tillgången till bredbandstjänster samt tjänsternas kapacitet, hastighet och konkurrens, jämfört med de befintliga näten eller de nät för vilka det finns trovärdiga planer för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten. Över 70 % av de investeringar som omfattas av ingripande ska avse bredbandsinfrastruktur. I alla händelser ska ett stödberättigande ingripande , som framgår av punkt 3, leda till åtminstone följande förbättringar: a) För åtgärder enligt punkt 3 a ska det statligt finansierade nätet minst tredubbla nedladdningshastigheten jämfört med de befintliga näten (målhastighet). b) För åtgärder enligt punkt 3 b ska det statligt finansierade nätet minst trefaldiga nedladdningshastigheten jämfört med de befintliga näten och tillhandahålla en nedladdningshastighet på minst 1 Gbit/s under högtrafikförhållanden (målhastighet). 7. Stödet ska beviljas enligt följande: a) Stödet ska tilldelas enligt ett öppet, transparent och icke-diskriminerande konkurrensutsatt urvalsförfarande i enlighet med principerna i reglerna om offentlig upphandling och med respekt för principen om teknikneutralitet på grundval av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. b) Om stödet beviljas utan ett konkurrensutsatt urvalsförfarande till en myndighet för utbyggnad och förvaltning, direkt eller genom en intern enhet, av ett fast bredbandsnät, ska myndigheten eller den interna enheten endast tillhandahålla tjänster i grossistledet via det subventionerade nätet. Varje koncession eller annat uppdrag till en tredje part att bygga eller driva nätet ska tilldelas enligt ett öppet, transparent och icke-diskriminerande konkurrensutsatt urvalsförfarande i enlighet med principerna i reglerna om offentlig upphandling och med respekt för principen om teknikneutralitet på grundval av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. 8. Det subventionerade nätet ska erbjuda tillträde i grossistledet enligt definitionen i artikel 2.139 på rättvisa och icke-diskriminerande villkor. Undantagsvis får ingripanden som enligt punkt 3 a är stödberättigande erbjuda virtuellt tillträde i stället för fysiskt tillträde, om produkten för virtuellt tillträde på förhand godkänts av den nationella tillsynsmyndigheten eller annan behörig myndighet. Aktivt tillträde i grossistledet ska beviljas under minst tio år från idrifttagandet av nätet, och grossisttillträdet till den fysiska bredbandsinfrastrukturen ska beviljas för de berörda elementens hela livslängd. Virtuellt tillträde ska beviljas för en tidsperiod som är lika lång som livslängden för den infrastruktur som det virtuella tillträdet ersätter. Samma tillträdesvillkor ska gälla hela nätet, även de delar av nätet där befintlig infrastruktur har använts. Skyldigheterna till öppet tillträde ska verkställas oberoende av eventuella ändringar som gäller ägandet, ledningen eller driften av nätet. Minst tre sökande ska ges tillträde till nätet och minst 50 % av kapaciteten ska vara tillgänglig för dessa. Tillträde i grossistledet ska också beviljas i sådana delar av nätet som inte har finansierats av staten eller som eventuellt inte har byggts ut av stödmottagaren, t.ex. genom att bevilja tillträde till aktiv utrustning även om endast bredbandsinfrastruktur finansieras, så att tillträdet i grossistledet effektiviseras och de som ansöker om tillträde kan tillhandahålla tjänster 9. Priset för tillträde i grossistledet ska grunda sig på ett av följande riktmärken och prissättningsprinciper: a) De genomsnittliga offentliggjorda priser i grossistledet som råder i andra jämförbara, mer konkurrensutsatta områden i medlemsstaten, b) de reglerade priser som redan fastställts eller godkänts av den nationella tillsynsmyndigheten för de berörda marknaderna och tjänsterna, c) kostnadsorientering eller en metod som föreskrivs i enlighet med det sektorsspecifika regelverket. Utan att det påverkar den nationella regleringsmyndighetens befogenheter enligt gällande regelverk ska den nationella regleringsmyndigheten rådfrågas om villkoren för tillträde, inbegripet om priser, och om tvister som rör tillämpningen av denna artikel. 10. Medlemsstaterna ska införa en mekanism för övervakning och återvinning, om det stödbelopp som beviljats för projektet överstiger 10 miljoner euro. 11. För att säkerställa att stödet förblir proportionellt och inte leder till överkompensation eller korssubventionering av verksamhet som inte får stöd, ska stödmottagaren se till att de medel som används för att bygga ut och driva det offentligt finansierade nätet hålls åtskilda från andra medel som står till stödmottagarens förfogande. Artikel 52a Stöd till mobilnät för 4G och 5G 1. Stöd till utbyggnad av 4G och 5G-mobilnät ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. De stödberättigande kostnaderna ska vara alla kostnader för uppförande, förvaltning och drift av passiva och aktiva komponenter i ett mobilnät. Det högsta stödbeloppet för ett projekt ska fastställas på grundval av ett konkurrensutsatt urvalsförfarande i enlighet med punkt 7 a. Om en investering görs i enlighet med punkt 7 b utan ett konkurrensutsatt urvalsförfarande får stödbeloppet inte överstiga skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och normala rörelseresultatet för investeringen. Rörelseresultatet ska dras av från de stödberättigande kostnaderna på förhand, på grundval av rimliga prognoser och verifieras i efterhand genom en återvinningsmekanism. För att det ska vara fråga om en rimlig prognos av åtgärden krävs det att hänsyn tas till alla kostnader och intäkter som förväntas uppstå under investeringens ekonomiska livslängd. 3. Utbyggnaden av mobila 5G-nätverk ska göras i områden där det inte finns några mobilnät för 4G och 5G eller för vilka det inte finns någon trovärdig plan för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten. Utbyggnaden av mobila 4G-nätverk ska göras i områden där det inte redan finns några mobilnät för 3G, 4G eller 5G eller för vilka det inte finns någon trovärdig plan för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten. Dessa krav ska verifieras genom kartläggning och offentligt samråd i enlighet med punkt 4. 4. Den kartläggning och det offentliga samråd som avses i punkt 3 ska uppfylla följande kumulativa villkor: a) Kartläggningen ska tydligt identifiera de geografiska målområden som planeras omfattas av det statliga ingripandet och ta hänsyn till alla mobilnät. Kartläggningen ska utföras på grundval av maximalt 100x100 meters rutnät. Alla delar av den metod och de underliggande tekniska kriterier som används för att kartlägga målområdena ska offentliggöras. Kartläggningen ska alltid verifieras genom ett offentligt samråd. Om nätutbyggnaden samtidigt inbegriper utbyggnad av ett accessnät och en begränsad utbyggnad av det kompletterande backhaulnät som krävs för att accessnätet ska kunna fungera, krävs ingen separat kartläggning av backhaulnät. b) Det offentliga samrådet ska genomföras av den behöriga myndigheten genom offentliggörande av det planerade statliga ingripandets huvuddrag och förteckningen över de geografiska målområden som identifierats vid kartläggningen i enlighet med led a. Denna information ska tillhandahållas på en allmänt tillgänglig webbplats på regional och nationell nivå. Det offentliga samrådet ska uppmana berörda parter att lämna synpunkter på det planerade statliga ingripandet och att lämna in underbyggda uppgifter i enlighet med led a om sina mobilnät med de särdrag som anges i punkt 3 och som redan finns eller för vilka det finns en trovärdig plan för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten. Det offentliga samrådet ska vara minst 30 dagar. 5. Den understödda infrastrukturen ska inte beaktas med avseende på uppfyllandet av täckningskraven som mobilnätsoperatörerna måste uppfylla enligt de villkor som gäller för deras rätt att använda 4G- och 5G-spektrum. 6. Ingripandet ska medföra en betydande förbättring ( step change ) jämfört med befintliga mobilnät eller mobilnät för vilka det finns en trovärdig plan för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten, såsom de identifierats genom den kartläggning och det offentliga samråd som genomförts i enlighet med punkt 4. Nät för vilka det finns trovärdiga planer för utbyggnad ska endast beaktas vid bedömningen av huruvida det är fråga om en betydande förbättring om de inte i sig skulle ge liknande prestanda som det planerade offentligt finansierade nätet inom målområdena inom den relevanta tidshorisonten. En betydande förbättring äger rum om den subventionerade åtgärden leder till en betydande ny investering i mobilnätet och det subventionerade nätet skapar betydande ny kapacitet på marknaden när det gäller tillgången till mobila tjänster samt tjänsternas kapacitet, hastighet och konkurrens, jämfört med de befintliga näten eller de nät för vilka det finns trovärdiga planer för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten. Över 50 % av de investeringar som omfattas av ingripandet ska avse bredbandsinfrastruktur. 7. Stödet ska beviljas enligt följande: a) Stödet ska tilldelas enligt ett öppet, transparent och icke-diskriminerande konkurrensutsatt urvalsförfarande i enlighet med principerna i reglerna om offentlig upphandling och med respekt för principen om teknikneutralitet på grundval av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. b) Om stödet beviljas utan ett konkurrensutsatt urvalsförfarande till en myndighet för utbyggnad och förvaltning, direkt eller genom en intern enhet, av ett passivt mobilnät, ska myndigheten eller den interna enheten, beroende på vad som är tillämpligt, endast tillhandahålla tjänster i grossistledet med hjälp av det subventionerade nätet. Varje koncession eller annat uppdrag till en tredje part att bygga eller driva nätet ska tilldelas enligt ett öppet, transparent och icke-diskriminerande konkurrensutsatt urvalsprocessen i enlighet med principerna i reglerna om offentlig upphandling och med respekt för principen om teknikneutralitet, utan att detta påverkar tillämpningen av de tillämpliga reglerna om offentlig upphandling, på grundval av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. 8. Driften av det subventionerade nätet ska erbjuda tillträde i grossistledet enligt definitionen i artikel 2.139 på rättvisa och icke-diskriminerande villkor. Aktivt tillträde i grossistledet ska beviljas under minst tio år från idrifttagandet av nätet, och tillträde i grossistledet till bredbandsinfrastrukturen ska beviljas för de berörda elementens hela livslängd. Samma tillträdesvillkor ska gälla hela nätet, även de delar av nätet där befintlig infrastruktur har använts. Skyldigheterna till öppet tillträde ska verkställas oberoende av eventuella ändringar som gäller ägandet, ledningen eller driften av nätet. Tillträde i grossistledet ska också beviljas i sådana delar av nätet som inte har finansierats av staten eller som eventuellt inte har byggts ut av stödmottagaren, t.ex. genom att bevilja tillträde till aktiv utrustning även om endast bredbandsinfrastruktur finansieras, så att tillträdet i grossistledet effektiviseras och de som ansöker om tillträde kan tillhandahålla tjänster 9. Priset för tillträde i grossistledet ska grunda sig på något av följande riktmärken eller prissättningsprinciper: a) De genomsnittliga offentliggjorda priser i grossistledet som råder i andra jämförbara, mer konkurrensutsatta områden i medlemsstaten, b) de reglerade priser som redan fastställts eller godkänts av den nationella tillsynsmyndigheten för de berörda marknaderna och tjänsterna, c) kostnadsorientering eller en metod som föreskrivs i enlighet med det sektorsspecifika regelverket. Utan att det påverkar den nationella regleringsmyndighetens befogenheter enligt gällande regelverk ska den nationella regleringsmyndigheten rådfrågas om villkoren för tillträdesprodukter i grossistledet, inbegripet om priser, och om tvister som rör tillämpningen av denna artikel. 10. Medlemsstaterna ska införa en mekanism för övervakning och återvinning, om det stödbelopp som beviljats för projektet överstiger 10 miljoner euro. 11. Användning av det offentligt finansierade mobila 4G- eller 5G-nätet för att tillhandahålla fasta trådlösa accesstjänster ska endast tillåtas i områden där det inte finns något nät som ger nedladdningshastigheter på minst 100 Mbit/s under befintliga högtrafikförhållanden eller någon trovärdig plan för utbyggnad av ett sådant nät inom den relevanta tidshorisonten, om följande kumulativa villkor är uppfyllda: a) Kartläggningen och det offentliga samrådet tar hänsyn till befintliga fasta bredbandsnät eller fasta bredbandsnät för vilka det finns en trovärdig plan för utbyggnad i enlighet med artikel 52.5. b) Det understödda fasta trådlösa accessnätet för 4G eller 5G ska minst tredubbla nedladdningshastigheten jämfört med befintliga nät eller nät för vilka det finns trovärdiga planer för utbyggnad (målhastighet) i enlighet med artikel 52.5. 12. Stödmottagaren ska se till att de medel som används för att bygga ut och driva nätet hålls åtskilda från andra medel som står till stödmottagarens förfogande, så att det säkerställs att stödet förblir proportionellt och inte leder till överkompensation eller korssubventionering av verksamhet som inte får stöd.” (47) Artikel 52c ska ersättas med följande: ”Artikel 52c Konnektivitetsvouchrar 1. Stöd i form av ett system med konnektivitetsvouchrar för konsumenter i syfte att underlätta distansarbete, distansutbildning och utbildningstjänster eller för små och medelstora företag ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. Varaktigheten för ett vouchersystem får inte överstiga tre år. Vouchrarnas får inte vara giltiga för slutanvändarna i mer än två år. 3. Följande kategorier av vouchrar ska vara stödberättigande: a) Vouchrar som är tillgängliga för konsumenter samt små och medelstora företag för abonnemang på en ny bredbandstjänst eller uppgradering av det befintliga abonnemanget till en tjänst som ger nedladdningshastigheter på minst 30 Mbit/s under högtrafikvillkor, förutsatt att alla leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster som ger nedladdningshastigheter på minst 30 Mbit/s under högtrafikvillkor är berättigade till stöd inom ramen för stödordningen. Vouchrar får inte tilldelas för byte av leverantör som tillhandahåller samma hastigheter som de redan tillgängliga inom ramen för det befintliga abonnemanget eller för uppgraderingar av ett befintligt abonnemang på minst 30 Mbit/s nedladdning under högtrafikförhållanden. b) Vouchrar som är tillgängliga för små och medelstora företag för abonnemang på en ny bredbandstjänst eller uppgradering av det befintliga abonnemanget till en tjänst som ger nedladdningshastigheter på minst 100 Mbit/s under högtrafikförhållanden, förutsatt att alla leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster som ger nedladdningshastigheter på minst 100 Mbit/s under högtrafiksförhållanden är berättigade till stöd enligt stödordningen. Vouchrar ska inte tilldelas för byte av leverantör som tillhandahåller samma hastigheter som de redan tillgängliga inom ramen för det befintliga abonnemanget eller för uppgraderingar av ett befintligt abonnemang på minst 100 Mbit/s nedladdning under högtrafikförhållanden. 4. Vouchrarna får täcka högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna. Stödberättigande kostnader är månadsavgiften, de fasta installationskostnaderna och den terminalutrustning som slutanvändarna behöver för att kunna använda bredbandstjänsterna med de hastigheter som anges i punkt 3. Kostnader för intern kabeldragning och viss begränsad utbyggnad i slutanvändarens privata egendom eller i en offentlig egendom i närheten av slutanvändarens privata egendom kan också vara stödberättigande, i den mån de är nödvändiga och kompletterar tillhandahållandet av tjänsten. Myndigheterna ska betala ut vouchern direkt till slutanvändarna eller direkt till den tjänsteleverantör som valts av slutanvändarna. 5. Vouchrar ska inte tillhandahållas för områden där det inte finns något nät som tillhandahåller de stödberättigande tjänster som anges i punkt 3. Medlemsstaterna måste genomföra ett offentligt samråd genom att offentliggöra programmets huvuddrag och förteckningen över geografiska målområden på en öppen webbplats på regional och nationell nivå. Vid det offentliga samrådet ska berörda parter uppmanas att lämna synpunkter på utkastet till åtgärd och underbyggd information om sina befintliga nät som på ett tillförlitligt sätt kan tillhandahålla den hastighet som anges i punkt 3. Det offentliga samrådet ska vara minst 30 dagar. 6. Vouchrar ska vara teknikneutrala. Systemen ska säkerställa lika behandling av alla tänkbara tjänsteleverantörer och ge slutanvändarna största möjliga urval av leverantörer, oavsett vilken teknik som används. För detta ändamål måste medlemsstaten upprätta ett onlineregister över alla berättigade tjänsteleverantörer eller tillämpa en likvärdig alternativ metod för att säkerställa att det statliga ingripandet är öppen, transparent och icke-diskriminerande. Slutanvändare ska kunna få tillgång till denna information om alla företag som kan tillhandahålla de stödberättigande tjänsterna. Alla företag som kan tillhandahålla de stödberättigade tjänsterna ska på begäran ha rätt att ingå i onlineregistret eller finnas med på någon annan plats som medlemsstaten väljer. 7. För att minimera förekomsten av marknadssnedvridningar ska medlemsstaterna göra en marknadsbedömning som identifierar de stödberättigade leverantörer som är verksamma i området och samla in information för att beräkna deras marknadsandel, utnyttjande av stödberättigande tjänster och deras priser. Stöd får beviljas endast om marknadsbedömningen visar att stödordningen är tillräckligt bred för att inte otillbörligt gynna ett begränsat antal leverantörer och att stödordningen inte leder till att vissa leverantörers marknadsstyrka (lokalt) förstärks. 8. Om en leverantör av bredbandstjänster är vertikalt integrerad och har en marknadsandel i slutkundsledet som överstiger 25 % måste leverantören, för att vara stödberättigad, på motsvarande accessmarknad i grossistledet erbjuda accessprodukter på grundval av vilka alla som söker om tillträde kan tillhandahålla de stödberättigande tjänsterna så snabbt som det föreskrivs i punkt 3 på öppna, transparenta och icke-diskriminerande villkor. Priset för tillträde i grossistledet ska fastställas enligt något av följande riktmärken eller prissättningsprinciper: a) De genomsnittliga offentliggjorda priser i grossistledet som råder inom andra jämförbara, mer konkurrensutsatta områden i medlemsstaten, b) De reglerade priser som redan fastställts eller godkänts av den nationella tillsynsmyndigheten för de berörda marknaderna och tjänsterna. c) Kostnadsorientering eller en metod som föreskrivs i enlighet med det sektorsspecifika regelverket. Utan att det påverkar den nationella regleringsmyndighetens befogenheter enligt gällande regelverk ska den nationella regleringsmyndigheten rådfrågas om villkoren för accessprodukter i grossistledet, inbegripet om priser, och om tvister som rör tillämpningen av denna artikel.” (48) Följande artikel ska införas: ”Artikel 52d Stöd till backhaulnät 1. Stöd till utbyggnad av backhaulnät ska anses vara förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, under förutsättning att villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda. 2. De stödberättigande kostnaderna ska vara alla kostnader för uppförande, förvaltning och drift av ett backhaulnät. Det högsta stödbeloppet för ett projekt ska fastställas på grundval av ett konkurrensutsatt urvalsförfarande i enlighet med punkt 6 a. Om en investering görs i enlighet med punkt 6 b utan ett konkurrensutsatt urvalsförfarande får stödbeloppet inte överstiga skillnaden mellan de stödberättigande kostnaderna och det normala rörelseresultatet för investeringen. Rörelseresultatet ska dras av från de stödberättigande kostnaderna på förhand, på grundval av rimliga prognoser och verifieras i efterhand genom en återvinningsmekanism. För att det ska vara fråga om en rimlig prognos av åtgärden krävs det att hänsyn tas till alla kostnader och intäkter som förväntas uppstå under investeringens ekonomiska livslängd. 3. Utbyggnad av backhaulnät ska göras i områden där det inte finns några backhaulnät som bygger på fiber eller annan teknik som kan ge samma prestanda och tillförlitlighet som fiber och där det inte heller finns en trovärdig plan för utbyggnad av sådana backhaulnät inom den relevanta tidshorisonten. Detta ska verifieras genom kartläggning och offentligt samråd i enlighet med punkt 4. 4. Den kartläggning och det offentliga samråd som avses i punkt 3 ska uppfylla följande kumulativa villkor: a) Kartläggningen ska identifiera de målområden som ska omfattas av detn statliga backhaulingripandet och ta hänsyn till alla befintliga backhaulnät. Alla delar av den metod och de underliggande tekniska kriterier som används för att kartlägga målområdena ska offentliggöras. Kartläggningen ska alltid verifieras genom ett offentligt samråd. b) Det offentliga samrådet ska genomföras av den behöriga myndigheten genom offentliggörande av det planerade statliga ingripandets huvuddrag och förteckningen över de områden som identifierats vid kartläggningen i enlighet med led a. Denna information ska tillhandahållas på en allmänt tillgänglig webbplats på regional och nationell nivå. Det offentliga samrådet ska uppmana berörda parter att lämna synpunkter på det planerade statliga ingripandet och att lämna in underbyggda uppgifter i enlighet med led a om de backhaulnät som redan finns eller för vilka det finns en trovärdig plan för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten. Det offentliga samrådet ska vara minst 30 dagar. 5. Ingripandet ska medföra en betydande förbättring ( step change ) jämfört med befintliga backhaulnät eller backhaulnät för vilka det finns en trovärdig plan för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten, såsom de identifierats genom den kartläggning och det offentligt samråd som genomförts i enlighet med punkt 4. Nät för vilka det finns trovärdiga planer för utbyggnad ska endast beaktas vid bedömningen av huruvida det föreligger en betydande förbättring om de inte i sig skulle ge liknande prestanda som det planerade offentligt finansierade nätet inom målområdena inom den relevanta tidshorisonten. En betydande förbättring äger rum om den subventionerade åtgärden leder till en betydande nyinvestering i backhaulnätet och det subventionerade backhaulnätet bygger på fiber eller annan teknik med samma prestanda som fiber, i motsats till de befintliga näten eller de nät för vilka det finns trovärdiga planer för utbyggnad inom den relevanta tidshorisonten. Över 70 % av de investeringar som omfattas av ingripandet ska avse bredbandsinfrastruktur. 6. Stödet ska beviljas enligt följande: a) Stödet ska tilldelas enligt ett öppet, transparent och icke-diskriminerande konkurrensutsatt urvalsförfarande i enlighet med principerna i reglerna om offentlig upphandling och med respekt för principen om teknikneutralitet på grundval av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. b) Om stödet beviljas utan ett konkurrensutsatt urvalsförfarande till en myndighet för utbyggnad och förvaltning, direkt eller genom en intern enhet, av ett backhaulnät, ska den offentliga myndigheten eller den interna enheten endast tillhandahålla grossisttjänster via det subventionerade nätet. Varje koncession eller annat uppdrag till en tredje part att bygga eller driva nätet ska tilldelas enligt ett öppet, transparent och icke-diskriminerande konkurrensutsatt urvalsförfarande i enlighet med principerna i reglerna om offentlig upphandling och med respekt för principen om teknikneutralitet på grundval av det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. 7. Driften av det subventionerade nätet erbjuda tillträde i grossistledet enligt definitionen i artikel 2.139 på rättvisa och icke-diskriminerande villkor för både fasta och mobila nät. Aktivt tillträde i grossistledet ska beviljas under minst tio år från idrifttagandet av nätet, och grossisttillträdet till den fysiska bredbandsinfrastrukturen ska beviljas för de berörda elementens hela livslängd. Samma tillträdesvillkor ska gälla hela nätet, även de delar av nätet där befintlig infrastruktur har använts. Skyldigheterna till öppet tillträde ska verkställas oberoende av eventuella ändringar som gäller ägandet, ledningen eller driften av nätet. Det statligt finansierade nätet ska omfatta alla fasta och mobila nät i backhaulingripandets målområden och ställa minst 50 % av kapaciteten till förfogande för dem som ansöker om tillträde. Tillträde i grossistledet ska också beviljas i sådana delar av nätet som inte har finansierats av staten eller som eventuellt inte har byggts ut av stödmottagaren, t.ex. genom att bevilja tillträde till aktiv utrustning även om endast bredbandsinfrastruktur finansieras, så att tillträdet i grossistledet effektiviseras och de som ansöker om tillträde kan tillhandahålla tjänster 8. Priset för tillträde i grossistledet ska grunda sig på något av följande riktmärken eller prissättningsprinciper: a) De genomsnittliga offentliggjorda priser i grossistledet som råder inom andra jämförbara, mer konkurrensutsatta områden i medlemsstaten, b) de reglerade priser som redan fastställts eller godkänts av den nationella tillsynsmyndigheten för de berörda marknaderna och tjänsterna, c) kostnadsorientering eller en metod som föreskrivs i enlighet med det sektorsspecifika regelverket. Utan att det påverkar den nationella regleringsmyndighetens befogenheter enligt gällande regelverk ska den nationella regleringsmyndigheten rådfrågas om villkoren för tillträdesprodukter i grossistledet, inbegripet om priser, och om tvister som rör tillämpningen av denna artikel. 9. Medlemsstaterna ska införa en mekanism för övervakning och återvinning, om det stödbelopp som beviljats för ett projekt överstiger 10 miljoner euro. 10. Stödmottagaren ska se till att de medel som används för att bygga ut och driva nätet hålls åtskilda från andra medel som står till stödmottagarens förfogande, så att det säkerställs att stödet förblir proportionellt och inte leder till överkompensation eller korssubventionering av verksamhet som inte får stöd.” (49) I artikel 53 ska punkt 8 ersättas med följande: ”8. För stöd som inte överstiger 2,2 miljoner euro får det högsta stödbeloppet, som ett alternativ till tillämpningen av den metod som avses i punkterna 6 och 7, fastställas till 80 % av de stödberättigande kostnaderna.” (50) I artikel 55 ska punkt 12 ersättas med följande: ”12. För stöd som inte överstiger 2,2 miljoner euro får det högsta stödbeloppet, som ett alternativ till tillämpningen av den metod som avses i punkterna 10 och 11, fastställas till 80 % av de stödberättigande kostnaderna.” (51) Artikel 56b ska ändras på följande sätt: a) Följande punkt ska införas: ”1a. Stöd enligt denna artikel får inte beviljas för uppförande, installation eller uppgradering av tankningsinfrastruktur som förser fartyg med fossilbaserade bränslen, såsom diesel, naturgas, i gasform (komprimerad naturgas (CNG)) och i flytande form (flytande naturgas (LNG)), och gasol (LPG).” b) Följande punkt ska införas: ”2a. För stöd till laddnings- och tankningsinfrastruktur som levererar el, vätgas, ammoniak och metanol ska de stödberättigande kostnaderna vara kostnaderna för uppförande, installation, uppgradering eller utbyggnad av laddnings- eller tankningsinfrastruktur. Det kan röra sig om kostnader för själva laddnings- eller tankningsinfrastrukturen och därmed sammanhängande teknisk utrustning, inbegripet fasta, mobila och flytande faciliteter, installation av eller uppgradering till elektriska eller andra komponenter, inbegripet elkablar och krafttransformatorer, som krävs för anslutning av laddnings- eller tankningsinfrastrukturen till elnätet eller till en lokal enhet för produktion eller lagring av el eller vätgas samt utrustning, anläggningsarbeten, mark- eller väganpassningar, installationskostnader och kostnader för att inhämta relevanta tillstånd. De stödberättigande kostnaderna kan också omfatta investeringskostnaderna för produktion av förnybar el eller vätgas på plats eller investeringskostnaderna för lagringsenheter för lagring av förnybar el eller vätgas. Den nominella produktionskapaciteten för anläggningen för produktion av förnybar el eller vätgas på plats får inte överstiga den maximala nominella effekten eller laddningskapaciteten för den laddnings- eller tankningsinfrastruktur till vilken anläggningen är ansluten.” c) Punkt 5 ska ersättas med följande: ”5. Stödnivån per investering som avses i punkt 2 a får inte överstiga a) 100 % av de stödberättigande kostnaderna, om de totala stödberättigande kostnaderna för projektet uppgår till högst 22 miljoner euro. b) 80 % av de stödberättigande kostnaderna, om de totala stödberättigande kostnaderna för projektet överstiger 22 miljoner euro och uppgår till högst 55 miljoner euro. c) 60 % av de stödberättigande kostnaderna, om de totala stödberättigande kostnaderna för projektet överstiger 55 miljoner euro och uppgår till högst det belopp som anges i artikel 4.1 ee. Stödnivån får inte överstiga 100 % av de stödberättigande kostnader som fastställts i punkt 2 b och c upp till det belopp som anges i artikel 4.1 ee.” d) Följande punkt ska införas: ”8a. När stöd beviljas för uppförande, installation eller uppgradering av en tankningsinfrastruktur som levererar vätgas, ska stödmottagaren åta sig att senast den 31 december 2035 tillhandahålla endast förnybar vätgas från den understödda tankningsinfrastrukturen. När stöd beviljas för uppförande, installation eller uppgradering av en tankningsinfrastruktur som levererar ammoniak eller metanol, ska stödmottagaren göra ett åtagande om att den understödda tankningsinfrastrukturen senast den 31 december 2035 endast ska tillhandahålla ammoniak eller metanol vars energiinnehåll härrör från andra förnybara energikällor än biomassa och som har producerats i enlighet med de metoder som fastställts för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung i direktiv (EU) 2018/2001 och dess genomförandeakter eller delegerade akter.” e) Punkt 9 ska ersättas med följande: ”9. För stöd som inte överstiger 5,5 miljoner euro får det högsta stödbeloppet, som ett alternativ till tillämpningen av den metod som avses i punkterna 4, 5 och 6, fastställas till 80 % av de stödberättigande kostnaderna.” (52) Artikel 56c ska ändras på följande sätt: a) Följande punkt ska införas: ”1a. Stöd enligt denna artikel får inte beviljas för uppförande, installation eller uppgradering av tankningsinfrastruktur som förser fartyg med fossilbaserade bränslen, såsom diesel, naturgas, i gasform (komprimerad naturgas (CNG)) och i flytande form (flytande naturgas (LNG)), och gasol (LPG).” b) Följande punkt ska införas: ”2a. För stöd till laddnings- och tankningsinfrastruktur som levererar el, vätgas, ammoniak och metanol ska de stödberättigande kostnaderna vara kostnaderna för uppförande, installation, uppgradering eller utbyggnad av laddnings- eller tankningsinfrastruktur. Det kan röra sig om kostnader för själva laddnings- eller tankningsinfrastrukturen och därmed sammanhängande teknisk utrustning, inbegripet fasta, mobila och flytande faciliteter, installation av eller uppgradering till elektriska eller andra komponenter, inbegripet elkablar och krafttransformatorer, som krävs för anslutning av laddnings- eller tankningsinfrastrukturen till elnätet eller till en lokal enhet för produktion eller lagring av el eller vätgas samt utrustning, anläggningsarbeten, mark- eller väganpassningar, installationskostnader och kostnader för att inhämta relevanta tillstånd. De stödberättigande kostnaderna kan också omfatta investeringskostnaderna för produktion av förnybar el eller förnybar vätgas på plats eller investeringskostnaderna för lagringsenheter för lagring av förnybar el eller vätgas. Den nominella produktionskapaciteten för anläggningen för produktion av förnybar el eller vätgas på plats får inte överstiga den maximala nominella effekten eller laddningskapaciteten för den laddnings- eller tankningsinfrastruktur till vilken anläggningen är ansluten.” c) Följande punkt ska införas: ”7a. När stöd beviljas för uppförande, installation eller uppgradering av en tankningsinfrastruktur som levererar vätgas, ska stödmottagaren åta sig att senast den 31 december 2035 tillhandahålla endast förnybar vätgas från den understödda tankningsinfrastrukturen. När stöd beviljas för uppförande, installation eller uppgradering av en tankningsinfrastruktur som levererar ammoniak eller metanol, ska stödmottagaren göra ett åtagande om att den understödda tankningsinfrastrukturen senast den 31 december 2035 endast ska tillhandahålla ammoniak eller metanol vars energiinnehåll härrör från andra förnybara energikällor än biomassa och som har producerats i enlighet med de metoder som fastställts för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung i direktiv (EU) 2018/2001 och dess genomförandeakter eller delegerade akter.” d) Punkt 8 ska ersättas med följande: ”8. För stöd som inte överstiger 2,2 miljoner euro får det högsta stödbeloppet, som ett alternativ till tillämpningen av den metod som avses i punkterna 4 och 5, fastställas till 80 % av de stödberättigande kostnaderna.” (53) I artikel 56d ska punkt 4 ersättas med följande: ”4. De högsta tröskelvärden som anges i artiklarna 56e och 56f ska tillämpas på den totala utestående finansieringen, i den mån denna finansiering, tillhandahållen enligt vilken finansiell produkt som helst som får stöd från InvestEU-fonden, innehåller stöd. De högsta tröskelvärdena ska tillämpas a) per projekt när det gäller stöd med identifierbara stödberättigande kostnader som omfattas av artikel 56e.2, 56e.3 och 56e.4, artikel 56e.5 a i samt artikel 56e.6, 56e.7, 56e.8 och 56e.9, b) per slutlig stödmottagare när det gäller stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader som omfattas av artikel 56e.5 a ii, iii och iv, artikel 56e.10 och artikel 56f.” (54) Artikel 56e ska ändras på följande sätt: a) Punkt 3 ska ersättas med följande: ”3. Följande villkor ska uppfyllas av stöd till utbyggnad av fasta bredbandsnät och stöd till utbyggnad av mobilnät för 4G och 5G i syfte att ansluta vissa stödberättigade socioekonomiska drivkrafter: a) Stöd ska endast beviljas för projekt som uppfyller alla förenlighetsvillkor i artikel 52 respektive artikel 52a, om inte annat anges i leden c och d i denna punkt. b) Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 150 miljoner euro. c) Projektet förbinder socioekonomiska drivkrafter som är offentliga förvaltningar eller offentliga eller privata enheter som betrotts med att tillhandahålla tjänster av allmänt intresse eller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106.2 i fördraget. Projekt som omfattar andra element eller enheter än de som anges i denna punkt är uteslutna. d) Genom undantag från artikel 52.4 ska det identifierade marknadsmisslyckandet verifieras antingen genom tillgänglig lämplig kartläggning eller, om en sådan kartläggning inte finns tillgänglig, ett offentligt samråd enligt följande: i) Kartläggningen kan anses tillförlitlig om den inte är äldre än 18 månader. Kartläggningen ska tydligt identifiera de socioekonomiska drivkrafter som enligt planerna ska omfattas av det offentliga ingripandet och ska omfatta alla nät som under högtrafikförhållanden tillhandahåller nedladdningshastigheter på minst 100 Mbit/s men under 300 Mbit/s (tröskelhastigheter), vilka finns eller på ett trovärdigt sätt planeras att byggas ut inom den relevanta tidshorisonten och som passerar den identifierade stödberättigade socioekonomiska drivkraftens lokaler enligt led c. Kartläggningen ska utföras av den behöriga myndigheten. Kartläggningen ska utföras 1) för rent fasta nät, på adressnivå för de lokaler infrastrukturen passerar, 2) för fasta trådlösa accessnät, på adressnivå för de lokaler som infrastrukturen passerar eller på grundval av rutnät på högst 100x100 meter, 3) för mobilnät, på grundval av rutnät på högst 100x100 meter. Alla element i den metod och de underliggande tekniska kriterier som används för att kartlägga målområdena ska offentliggöras. För att främja synergier och förenkling för den offentliga förvaltningen kan en geografisk undersökning som utförts i enlighet med artikel 22 i direktiv (EU) 2018/1972 anses utgöra en lämplig kartläggning i den mening som avses i detta led, förutsatt att villkoren i detta led är uppfyllda. ii) Det offentliga samrådet ska genomföras av den behöriga myndigheten genom offentliggörande av det planerade statliga ingripandets huvuddrag på en allmänt tillgänglig webbplats på regional och nationell nivå. Det offentliga samrådet ska uppmana berörda parter att lämna synpunkter på det planerade statliga ingripandet och underbyggda uppgifter om nät som under högtrafikförhållanden tillhandahåller nedladdningshastigheter på minst 100 Mbit/s men under 300 Mbit/s nedladdningshastigheter (tröskelhastigheter), vilka finns eller på ett trovärdigt sätt planeras att byggas ut inom den relevanta tidshorisonten och som passerar den identifierade stödberättigade socioekonomiska drivkraftens lokaler på det sätt som avses i led c och som identifierats i enlighet med led i, på grundval av information 1) för tent fasta nät, på adressnivå för de lokaler som infrastrukturen passerar, 2) för fasta trådlösa accessnät, på adressnivå för de lokaler som infrastrukturen passerar eller på grundval av rutnät på högst 100x100 meter, 3) för mobilnät, på grundval av rutnät på högst 100x100 meter. Det offentliga samrådet ska vara minst 30 dagar.” b) I punkt 4 ska leden a och b ersättas med följande: ”a) Stödet ska beviljas enbart till investeringar i energiinfrastruktur som inte är undantagna från tredjepartstillträde, tariffbestämmelser och åtskilt ägande ( unbundling ) på grundval av lagstiftning om den inre marknaden för energi, för följande kategorier av projekt: i) Vad gäller gasinfrastruktur, projekt som ingår i unionens aktuella förteckning över projekt av gemensamt intresse i bilaga VII till förordning (EU) nr 347/2013, och ii) samtliga projekt med avseende på elinfrastruktur, vätgasinfrastruktur och koldioxidinfrastruktur. b) Investeringsstöd för energiproduktion från förnybara energikällor ska uppfylla följande villkor: i) Stöd får endast beviljas för nya anläggningar som valts ut på ett konkurrensutsatt, transparent, objektivt och icke-diskriminerande sätt i enlighet med artikel 41.10. ii) Stöd får beviljas kombinerade projekt för förnybar energi och el eller värmelagring, förutsatt att villkoren i artikel 41.1a är uppfyllda. iii) Stöd får beviljas kombinerade projekt för lagring av biodrivmedel, flytande biobränslen, biogas (inklusive biometan) och biomassabränslen, förutsatt att villkoren i artikel 41.2 är uppfyllda. iv) I fråga om anläggningar som producerar förnybar vätgas, ska stöd endast beviljas för anläggningar som uppfyller villkoren i artikel 41.3. v) I fråga om anläggningar som producerar biobränslen, får stöd endast beviljas för anläggningar som producerar biobränslen som uppfyller hållbarhetskriterierna och de kriterier för minskade växthusgasutsläpp som avses i artikel 29 i direktiv (EU) 2018/2001 och dess genomförandeakter eller delegerade akter och som kommer från de råvaror som förtecknas i bilaga IX till det direktivet.” c) I punkt 5 ska led a ersättas med följande: ”a) Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga i) 110 miljoner euro per projekt för investeringar i infrastruktur som används för tillhandahållande av sociala tjänster och utbildning, 165 miljoner euro per projekt för kultur- och kulturarvsbevarande syften och verksamheter enligt artikel 53.2, inklusive naturarv, ii) 33 miljoner euro för tillhandahållande av verksamheter som rör sociala tjänster, iii) 82,5 miljoner euro för tillhandahållande av verksamheter som rör kultur och bevarande av kulturarvet, och iv) 5,5 miljoner euro för utbildning och fortbildning.” d) Punkt 6 ska ändras på följande sätt: i) I led a ska led v ersättas med följande: ”v) För laddnings- eller tankningsinfrastruktur som levererar el eller vätgas till fordon. För understödd tankningsinfrastruktur som levererar vätgas ska stödmottagaren åta sig att senast den 31 december 2035 leverera endast förnybar vätgas från tankningsinfrastrukturen. Denna punkt är inte tillämplig på stöd till investeringar i laddnings- eller tankningsinfrastruktur i hamnar.” ii) I led b ska följande led läggas till: ”iv) När stöd beviljas för tankningsinfrastruktur som levererar vätgas, ska stödmottagaren göra ett åtagande om att tankningsinfrastrukturen senast den 31 december 2035 kommer att leverera endast förnybar vätgas. När stöd beviljas för uppförande, installation eller uppgradering av en tankningsinfrastruktur som levererar ammoniak eller metanol, ska stödmottagaren göra ett åtagande om att den understödda tankningsinfrastrukturen senast den 31 december 2035 ska leverera endast ammoniak eller metanol vars energiinnehåll härrör från andra förnybara energikällor än biomassa och som har producerats i enlighet med de metoder som fastställts för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung i direktiv (EU) 2018/2001 och dess genomförandeakter eller delegerade akter.” iii) Led c ska ersättas med följande: ”c) Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges enligt led a eller b till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 165 miljoner euro.” e) Punkt 7 ska ändras på följande sätt: i) Led a ska ändras på följande sätt: — Led ii ska ersättas med följande: ”ii) Investeringar för resurseffektivitet och cirkularitet i enlighet med artikel 47.1–6 och 47.10.” — Följande led v ska läggas till: ”v) Investering i testnings- och experimentinfrastruktur.” ii) Led b ska ersättas med följande: ”b) Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till en slutlig stödmottagare per projekt inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får inte överstiga 110 miljoner euro.” f) Punkt 8 ska ändras på följande sätt: i) Led a ska ändras på följande sätt: — Leden i och ii ska ersättas med följande: ”i) Investeringar som gör det möjligt för företag att avhjälpa eller förebygga skador på den fysiska omgivningen (inbegripet klimatförändringar) eller på naturresurser som orsakas av en stödmottagares egen verksamhet eller av verksamhet som bedrivs av en annan enhet som deltar i samma projekt, förutsatt att i) investeringarna inte avser utrustning, maskiner eller industrianläggningar med fossila bränslen, inbegripet naturgas, utan att det påverkar möjligheten att bevilja stöd för installation av tilläggskomponenter som stärker det miljöskydd som uppnås av utrustning, maskiner och industriproduktionsanläggningar som redan används, i vilket fall investeringskostnaderna inte ska avse anläggningar med utsläpp av koldioxid, och ii) vid investeringar i utrustning, maskiner och industriproduktionsanläggningar som använder vätgas, stödmottagaren åtar sig att uteslutande använda förnybar vätgas under investeringens hela livstid. Stöd enligt detta led ska inte beviljas för investeringar som görs för att uppfylla unionsnormer som har antagits, utom ifall investeringen genomförs och slutförs minst 18 månader innan normen träder i kraft.” ”ii) Åtgärder för att förbättra energieffektiviteten i en byggnad eller ett företag, under förutsättning att investeringarna inte avser utrustning, maskiner eller industriell produktion som använder fossila bränslen, inbegripet naturgas. Stöd enligt denna artikel får beviljas för investeringar som görs för att uppfylla unionsnormer som har antagits men ännu inte trätt i kraft, under förutsättning att investeringen genomförs och slutförs minst 18 månader innan normen träder i kraft. Undantagsvis får stöd beviljas enligt detta led för investeringar i byggnader som görs för att uppfylla minimistandarder för energiprestanda som kan betecknas som unionsnormer, under förutsättning att stödet beviljas innan normerna blir obligatoriska för det berörda företaget.” — Följande led vi ska läggas till: ”vi) Investeringsstöd för förvärv av rena fordon som åtminstone delvis drivs med el eller vätgas, eller utsläppsfria fordon för transport på väg, järnväg, inre vattenvägar och till sjöss samt för efterhandsanpassning av fordon så att de kan klassificeras som rena fordon eller utsläppsfria fordon.” ii) Led b ska ersättas med följande: ”b) Utan att det påverkar tillämpningen av led a får det stöd som beviljas för att förbättra byggnadens energieffektivitet kombineras med stöd för något eller samtliga av följande: i) Installation av integrerad utrustning på plats som producerar el, värme eller kyla från förnybara energikällor, inbegripet men inte begränsat till solcellspaneler och värmepumpar. ii) Installation av utrustning för lagring av den energi som genereras av anläggningarna för förnybar energi på plats. iii) Anslutning till ett energieffektivt system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla och tillhörande utrustning. iv) Uppförande och installation av laddningsinfrastruktur att användas av byggnadens användare, och tillhörande infrastruktur, såsom ledningar, där parkeringsanläggningar är belägna antingen inne i byggnaden eller i byggnadens fysiska närhet. v) Installation av utrustning för digitalisering av byggnaden, särskilt för förhöjande av dess smarta beredskap, inbegripet passiv intern kabeldragning eller strukturerad kabeldragning för datanät och den kompletterande delen av bredbandsinfrastrukturen på den fastighet som byggnaden tillhör, men med undantag för ledningar eller kabeldragning för datanät utanför fastigheten. vi) Investeringar i gröna tak och utrustning för lagring och användning av regnvatten. Stödåtgärden får inte stödja installation av energiutrustning som använder fossila bränslen, och inte heller naturgas. Stödet får beviljas antingen byggnadens ägare eller hyresgästerna, beroende på vem som erhåller projektfinansieringen.” iii) Led e ska ersättas med följande: ”e) Stöd för förbättring av energieffektiviteten får också avse främjande av avtal om energiprestanda, om följande kumulativa villkor är uppfyllda: i) Stödet ges små och medelstora företag eller små midcap-bolag som tillhandahåller åtgärder för förbättrad energiprestanda och som är de slutliga stödmottagarna. ii) Stödet ges för att främja avtal om energiprestanda i den mening som avses i artikel 2.27 i direktiv 2012/27/EU. iii) Stödet ges i form av ett prioriterat lån eller en garanti till den som vidtar åtgärderna för förbättrad energieffektivitet enligt ett avtal om energiprestanda, eller består av en finansiell produkt som syftar till att finansiera leverantören (t.ex. factoring eller exportfinansiering i form av så kallad forfaiting). iv) Det nominella beloppet för den totala utestående finansiering som tillhandahålls per stödmottagare enligt detta led överstiger inte 30 miljoner euro.” g) Punkt 10 ska ersättas med följande: ”10. Små och medelstora företag eller, i tillämpliga fall, små midcap-bolag får, utöver de stödkategorier som anges i punkterna 2–9, också ta emot stöd i en av följande finansieringsformer som stöds av InvestEU-fonden, under förutsättning att respektive villkor är uppfyllda: a) Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges den slutliga stödmottagaren inom ramen för stödet från InvestEU-fonden överstiger inte 16,5 miljoner euro och ges i) icke börsnoterade små och medelstora företag som ännu inte har varit verksamma på någon marknad eller som har varit verksamma mindre än tio år efter sin registrering eller mindre än sju år efter sin första kommersiella försäljning, om antingen driftstiden på mindre än tio år efter registreringen eller driftstiden på mindre än sju år efter den första kommersiella försäljningen har tillämpats på ett visst företag, kan endast denna period tillämpas på eventuellt senare stöd till samma företag enligt denna artikel. För företag som har förvärvat ett annat företag eller bildats genom en fusion ska stödberättigandeperioden också omfatta det förvärvade respektive det sammanslagna företagets verksamhet, med undantag för sådana förvärvade eller sammanslagna företag vars omsättning utgör mindre än 10 % av det förvärvande företagets omsättning under det räkenskapsår som föregick förvärvet eller, när det gäller företag som bildats genom en fusion, mindre än 10 % av den sammanlagda omsättning som de fusionerande företagen hade under det räkenskapsår som föregick fusionen. Om den stödberättigandeperiod som avser registrering används, för stödberättigade företag som inte omfattas av registreringsskyldigheten anses den tioåriga stödberättigandeperioden börja löpa antingen från den tidpunkt då företaget inleder sin ekonomiska verksamhet eller från den tidpunkt då företaget blir skyldigt att betala skatt för sin ekonomiska verksamhet. Finansieringen inom ramen för stödet från InvestEU-fonden får också omfatta uppföljningsinvesteringar i onoterade små och medelstora företag efter den stödberättigandeperiod som avses i detta led, under förutsättning att följande kumulativa villkor är uppfyllda: 1) Det nominella beloppet av den totala finansiering som avses i led a överskrids inte, 2) möjligheten till uppföljningsinvesteringar föreskrevs i den ursprungliga affärsplanen och 3) den slutliga stödmottagare som tar emot uppföljningsinvesteringen har inte blivit ett ”anknutet företag”, i den mening som avses i artikel 3.3 i bilaga I, till ett annat företag än den finansiella intermediären eller en oberoende privat investerare som tillhandahåller finansiering inom ramen för stödet från InvestEU-fonden, såvida inte den nya enheten är ett litet eller medelstort företag. ii) Icke börsnoterade små och medelstora företag som inleder en ny ekonomisk verksamhet, där nyinvesteringen ska vara högre än 50 % av deras genomsnittliga årliga omsättning under de föregående fem åren. Genom undantag från första meningen ska följande betraktas som investeringar för ny ekonomisk verksamhet, om den relaterade nyinvesteringen, på grundval av en affärsplan, är högre än 30 % av den genomsnittliga årsomsättningen under de föregående fem åren: 1) investeringar som avsevärt förbättrar verksamhetens miljöprestanda i enlighet med artikel 36.2 i denna förordning, 2) andra ekologiskt hållbara investeringar enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) 2020/852, och 3) investeringar som syftar till att öka kapaciteten för utvinning, separering, raffinering, bearbetning eller materialåtervinning av en råvara av avgörande betydelse som förtecknas i bilaga IV. Att investeringen är ekologiskt hållbar ska påvisas i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2020/852, inbegripet principen om att inte vålla betydande skada, eller genom andra jämförbara metoder, inbegripet bland annat hållbarhetssäkringen för InvestEU-fonden. För åtgärder som är identiska med åtgärder i planer för återhämtning och resiliens som godkänts av rådet anses principen om ”ingen betydande skada” vara uppfylld, eftersom detta redan har kontrollerats. iii) små och medelstora företag och små midcap-bolag som är innovativa företag enligt definitionen i artikel 2.80. b) Det nominella beloppet av den totala finansiering som tillhandahålls per slutlig stödmottagare inom ramen för stödet från InvestEU-fonden överstiger inte 16,5 miljoner euro och tillhandahålls små och medelstora företag eller små midcap-bolag vars huvudsakliga verksamhet är belägen i stödområden, förutsatt att finansieringen inte används för omlokalisering av verksamhet enligt definitionen i artikel 2.61a. c) Det nominella beloppet av den totala finansiering som ges till den slutliga stödmottagaren inom ramen för stödet från InvestEU-fonden överstiger inte 2,2 miljoner euro och ges till små och medelstora företag eller små midcap-bolag.” (55) I artikel 56f ska punkt 3 ersättas med följande: ”3. Det nominella beloppet av den totala finansiering som tillhandahålls varje slutlig stödmottagare genom alla kommersiella finansiella intermediärer får inte överstiga 8,25 miljoner euro.” (56) I artikel 58 ska punkterna 3a och 4 ersättas med följande: ”3a. Individuellt stöd som beviljats mellan den 1 juli 2014 och den [dagen då denna ändring träder ikraft] i enlighet med denna förordning, i dess lydelse vid tidpunkten för beviljandet av stödet, ska anses vara förenligt med den inre marknaden och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. Individuellt stöd som beviljats före den 1 juli 2014 i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, med undantag för artikel 9, i dess lydelse före eller efter den 10 juli 2017, före eller efter den 3 augusti 2021, eller före eller efter den [dagen då denna ändring träder i kraft], ska anses vara förenligt med den inre marknaden och undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. 4. Vid utgången av denna förordnings giltighetstid ska stödordningar som undantagits enligt denna förordning fortsätta att vara undantagna under en anpassningsperiod på sex månader. Undantaget för riskfinansieringsstöd som undantas enligt artikel 21.9 a ska upphöra vid utgången av den period som fastställts i finansieringsavtalet, under förutsättning att åtagandet om offentlig finansiering till den understödda private equity-fonden gjordes på grundval av ett sådant avtal inom sex månader från utgången av giltighetstiden för denna förordning och att övriga villkor för undantag fortfarande är uppfyllda.” (57) I artikel 59 ska andra stycket ersättas med följande: ”Den ska tillämpas till och med den 31 december 2026.” (58) Del II i bilaga II ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. (59) Följande bilaga ska läggas till: ”BILAGA IV Råvaror av avgörande betydelse som avses i artikel 21.3 c och artikel 56e.10 a ii Följande råvaror ska anses vara råvaror av avgörande betydelse enligt artikel 21.3 c och artikel 56e.10 a ii: a) Antimon b) Arsenik c) Bauxit d) Baryt e) Beryllium f) Vismut g) Bor h) Kobolt i) Kokskol j) Koppar k) Fältspat l) Flusspat m) Gallium n) Germanium o) Hafnium p) Helium q) Tunga sällsynta jordartsmetaller r) Lätta sällsynta jordartsmetaller s) Litium t) Magnesium u) Mangan v) Naturlig grafit w) Nickel – batterikvalitet x) Niobium y) Fosforit z) Fosfor aa) Platinametaller bb) Skandium cc) Kiselmetall dd) Strontium ee) Tantal ff) Titan gg) Volfram hh) Vanadin . Artikel 2 I artikel 56 i förordning (EU) 2022/2473 ska följande punkt läggas till: ”3. Denna artikel ska tillämpas till och med den 30 juni 2023.” Artikel 3 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 23 juni 2023. På kommissionens vägnar Ursula VON DER LEYEN Ordförande ( 1 ) EUT L 248, 24.9.2015, s. 1 . ( 2 ) Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, ( EUT L 187, 26.6.2014, s. 1 ). ( 3 ) Meddelande från kommissionen, Riktlinjer för statligt regionalstöd ( EUT C 153, 29.4.2021, s. 1 ). ( 4 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska gröna given (COM(2019) 640 final). ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) ( EUT L 243, 9.7.2021, p. 1 ). ( 6 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU, COM/2020/103 final. ( 7 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Att forma EU:s digitala framtid, COM(2020) 67 final. ( 8 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, En EU-strategi för data, COM/2020/66 final. ( 9 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, En ny industristrategi för EU, COM/2020/102 final. ( 10 ) Kommissionens förordning (EU) 2022/2472 av den 14 december 2022 genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ( EUT L 327, 21.12.2022, s. 1 ). ( 11 ) Rådets förordning (EU) 2022/1854 av den 6 oktober 2022 om en krisintervention för att komma till rätta med de höga energipriserna EUR L 261I , 7.10.2022, s. 1 (). ( 12 ) Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse ( EUT L 352, 24.12.2013, s. 1 ). ( 13 ) Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd för att främja riskfinansieringsinvesteringar ( EUT C 508, 16.12.2021, s. 1 ). ( 14 ) Arbetsdokument från kommissionens avdelningar om kontrollen av ändamålsenligheten hos 2012 års paket om modernisering av det statliga stödet, riktlinjer för järnvägssektorn och kortfristig exportkreditförsäkring (SWD/2020/0257 final). ( 15 ) Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd till klimat, miljöskydd och energi 2022 ( EUT C 80, 18.2.2022, s. 1 ). ( 16 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Planen REPowerEU, COM/2022/230 final. ( 17 ) Kommissionens förordning (EU) 2021/2014 av den 23 juli 2021 om ändring av förordning (EU) nr 651/2014, genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget ( EUT L 270, 29.7.2021, s. 39 ). ( 18 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa, (COM(2020) 301 final). ( 19 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ( EUT L 328, 21.12.2018, s. 82 ). ( 20 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU ( EUT L 158, 14.6.2019, s. 125 ). ( 21 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv, COM(2020) 380 final. ( 22 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att bygga upp ett klimatresilient Europa - den nya EU-strategin för klimatanpassning, COM/2021/82 final. ( 23 ) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet, Hållbara kretslopp för kol (COM(2021) 800 final). ( 24 ) Kommissionens meddelande – En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020) 98 final). ( 25 ) Rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet ( EUT L 283, 31.10.2003, s. 51 ). ( 26 ) Kommissionens förordning (EU) 2022/2473 av den 14 december 2022 genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ( EUT L 327, 21.12.2022, s. 82 ). ( 27 ) Meddelande från kommissionen – Investeringsplanen för ett hållbart Europa/Investeringsplanen inom den gröna given (COM(2020) 21 final). ( 28 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2018/1092 ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 149 ). ( 29 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1092 av den 18 juli 2018 om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationsförmågan inom unionens försvarsindustri ( EUT L 200, 7.8.2018, s. 30 ). BILAGA ”DEL II Information som ska lämnas genom kommissionens elektroniska anmälningssystem enligt vad som föreskrivs i artikel 11 Ange enligt vilken bestämmelse i den allmänna gruppundantagsförordningen stödåtgärden genomförs Primärt syfte - Allmänna syften (förteckning) Mål (förteckning) Högsta stödnivå i % eller högsta årliga stödbelopp i nationell valuta (avrundade belopp) Små och medelstora företag – bonusar (om tillämpligt) i % Regionalt stöd – investeringsstöd ( 1 ) (artikel 14) ☐ Stödordning …% …% ☐ Tillfälligt stöd …% …% Regionalt stöd – driftsstöd (artikel 15) ☐ I glest befolkade områden (artikel 15.2) …% …% ☐ I mycket glest befolkade områden (artikel 15.3) …% …% ☐ I de yttersta randområdena (artikel 15.4) …% …% ☐ Regionalt stöd för stadsutveckling (artikel 16) …nationell valuta …% Stöd till små och medelstora företag (artiklarna 17–19d) ☐ Investeringsstöd till små och medelstora företag (artikel 17) …% …% ☐ Stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag (artikel 18) …% …% ☐ Stöd till små och medelstora företags deltagande i mässor (artikel 19) …% …% ☐ Stöd för kostnader som uppstår för små och medelstora företag som deltar i LLU-projekt (artikel 19a) …% …% ☐ Begränsat stöd till små och medelstora företag som drar nytta av LLU-projekt (artikel 19b) ( 2 ) …nationell valuta …% ☐ Stöd till mikroföretag i form av offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme (artikel 19c) …% …% ☐ Stöd till små och medelstora företag i form av tillfälliga offentliga ingripanden avseende leverans av el, gas eller värme som produceras från naturgas för att minimera effekten av prishöjningarna till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina (artikel 19d) …% …% Stöd för deltagande i Europeiskt territoriellt samarbete (artiklarna 20–20a) ☐ Stöd för kostnader som uppstår då företag deltar i projekt inom Europeiskt territoriellt samarbete (artikel 20) …% …% ☐ Begränsade stödbelopp till företag för deltagande i projekt inom Europeiskt territoriellt samarbete (artikel 20a) ( 3 ) …nationell valuta …% Stöd för små och medelstora företags tillgång till finansiering (artiklarna 21 och 22) ☐ Riskfinansieringsstöd (artikel 21) …nationell valuta Ej tillämpligt ☐ Riskfinansieringsstöd till små och medelstora företag i form av skatteincitament för privata investerare som är fysiska personer (artikel 21a) …nationell valuta Ej tillämpligt ☐ Stöd till nystartade företag (artikel 22) …nationell valuta Ej tillämpligt ☐ Stöd till små och medelstora företag – Stöd till alternativa handelsplattformar som är specialiserade på små och medelstora företag (artikel 23) …nationell valuta Ej tillämpligt ☐ Stöd till små och medelstora företag – Stöd till sökkostnader (artikel 24) …% Ej tillämpligt Stöd till forskning, utveckling och innovation (artiklarna 25–30) Stöd till forsknings- och utvecklings-projekt (artikel 25) ☐ Grundforskning (artikel 25.2 a) …% …% ☐ Industriell forskning (artikel 25.2 b) …% …% ☐ Experimentell utveckling (artikel 25.2 c) …% …% ☐ Genomförbarhetsstudier (artikel 25.2 d) …% …% ☐ Stöd till projekt som har tilldelats en spetskompetensstämpel (artikel 25a) …nationell valuta …% ☐ Stöd till Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och åtgärder inom Europeiska forskningsrådets konceptprovning (artikel 25b) …nationell valuta …% ☐ Stöd som ingår i medfinansierade forsknings- och utvecklingsprojekt (artikel 25c) …% …% ☐ Stöd till samarbetsåtgärder (artikel 25d) …% …% ☐ Stöd inom ramen för samfinansiering av projekt som stöds av Europeiska försvarsfonden eller det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet (artikel 25e) …% …% ☐ Investeringsstöd till forskningsinfrastruktur (artikel 26) …% …% ☐ Investeringsstöd till testnings- och experimentinfrastruktur (artikel 26a) …% …% ☐ Stöd till innovationskluster (artikel 27) …% …% ☐ Innovationsstöd till små och medelstora företag (artikel 28) …% …% ☐ Stöd till processinnovation och organisationsinnovation (artikel 29) …% …% ☐ Stöd till forskning och utveckling inom fiskeri- och vattenbrukssektorn (artikel 30) …% …% ☐ Stöd till utbildning (artikel 31) …% …% Stöd för arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder (artiklarna 32–35) ☐ Stöd I form av lönesubventioner för rekrytering av arbetstagare med sämre förutsättningar (artikel 32) …% …% ☐ Stöd I form av lönesubventioner för anställning av arbetstagare med funktionshinder (artikel 33) …% …% ☐ Stöd för att kompensera för merkostnader vid anställning av arbetstagare med funktionshinder (artikel 34) …% …% ☐ Stöd för att kompensera för kostnaderna för bistånd som ges till arbetstagare med sämre förutsättningar (artikel 35) …% …% Stöd till miljöskydd (artiklarna 36–49) ☐ Investeringsstöd till miljöskydd, inklusive utfasning av fossila bränslen (artikel 36) …% …% ☐ Investeringsstöd till laddnings- eller tankningsinfrastruktur (artikel 36a) …% …% ☐ Investeringsstöd till förvärv av rena fordon eller utsläppsfria fordon och för efterhandsanpassning av fordon (artikel 36b) …% …% ☐ Investeringsstöd till andra energieffektivitetsåtgärder än i byggnader (artikel 38) …% …% ☐ Investeringsstöd till energieffektivitetsåtgärder i byggnader (artikel 38a) …% …% ☐ Stöd till främjande av avtal om energiprestanda (artikel 38b) …nationell valuta Ej tillämpligt ☐ Investeringsstöd för energieffektivitetsprojekt i byggnader i form av finansieringsinstrument (artikel 39) …nationell valuta Ej tillämpligt ☐ Investeringsstöd till främjande av energi från förnybara energikällor, av förnybar vätgas och av högeffektiv kraftvärme (artikel 41) …% …% ☐ Driftsstöd för främjande av el från förnybara energikällor (artikel 42) …% …% ☐ Driftstöd till främjande av energi från förnybara energikällor och av förnybar vätgas i små projekt och gemenskaper för förnybar energi (artikel 43) …% …% ☐ Stöd I form av skattenedsättning i enlighet med direktiv 2003/96/EG (artikel 44) …% Ej tillämpligt ☐ Stöd I form av nedsättning av miljöskatter eller skatteliknande avgifter (artikel 44a) …% Ej tillämpligt ☐ Investeringsstöd till sanering av miljöskador, återupprättande av livsmiljöer och ekosystem, skyddande eller återställande av biologisk mångfald och genomförande av naturbaserade lösningar för anpassning till och begränsning av klimatförändringar (artikel 45) …% …% ☐ Investeringsstöd till energieffektiva system för fjärrvärme och/eller fjärrkyla (artikel 46) …% …% ☐ Investeringsstöd till resurseffektivitet och till att stödja övergången till en cirkulär ekonomi (artikel 47) …% …% ☐ Investeringsstöd till energiinfrastruktur (artikel 48) …% …% ☐ Stöd till studier och konsulttjänster i miljöskydds- och energifrågor (artikel 49) …% …% ☐ Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer (artikel 50) Högsta tillåtna stödnivå …% …% Typ av naturkatastrof ☐ Jordbävning ☐ Lavin ☐ Jordskred ☐ Översvämning ☐ Tornado ☐ Orkan ☐ Vulkanutbrott ☐ Terrängbrand Dag då naturkatastrofen inträffade dd/mm/åååå–dd/mm/åååå ☐ Socialt stöd för transport för personer bosatta i avlägsna områden (artikel 51) …nationell valuta …% ☐ Stöd till fasta bredbandsnät (artikel 52) …nationell valuta …% ☐ Stöd till mobilnät för 4G och 5G (artikel 52a) …nationell valuta …% ☐ Stöd till projekt som är av gemensamt intresse på området infrastruktur för transeuropeisk digital konnektivitet (artikel 52b) …% …% ☐ Konnektivitetsvouchrar (artikel 52c) …nationell valuta …% ☐ Stöd till backhaulnät (artikel 52d) …% …% ☐ Stöd till kultur och bevarande av kulturarvet (artikel 53) …% …% ☐ Stödordningar till förmån för audiovisuella verk (artikel 54) …% …% ☐ Stöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur (artikel 55) …% …% ☐ Investeringsstöd till lokal infrastruktur (artikel 56) …% …% ☐ Stöd till regionala flygplatser (artikel 56a) …% …% ☐ Stöd till kusthamnar (artikel 56b) …% …% ☐ Stöd till inlandshamnar (artikel 56c) …% …% Stöd som ingår i finansiella produkter som får stöd från InvestEU-fonden (artikel 56d–56f) Artikel 56e ☐ Stöd till projekt av gemensamt intresse på området transeuropeisk infrastruktur för digital konnektivitet som finansieras inom ramen för förordning (EU) 2021/1153 eller som tilldelats en spetskompetensstämpel i enlighet med den förordningen (artikel 56e.2) …nationell valuta …% ☐ Stöd till utbyggnad av fasta bredbandsnät och stöd till utbyggnad av mobilnät för 4G och 5G i syfte att ansluta vissa stödberättigade socioekonomiska drivkrafter (artikel 56e.3) …nationell valuta …% ☐ Stöd till energiproduktion och energiinfrastruktur (artikel 56e.4) …nationell valuta …% ☐ Stöd för social, utbildningsmässig och kulturell infrastruktur och verksamhet samt infrastruktur och verksamhet på området för naturarv (artikel 56e.5) …nationell valuta …% ☐ Stöd till transport och transportinfrastruktur (artikel 56e.6) …nationell valuta …% ☐ Stöd till annan infrastruktur (artikel 56e.7) …nationell valuta …% ☐ Stöd till miljöskydd, inbegripet klimatskydd (artikel 56e.8) …nationell valuta …% ☐ Stöd till forskning, utveckling, innovation och digitalisering (artikel 56e.9) …nationell valuta …% ☐ Stöd I form av finansiering som stöds av InvestEU-fonden till små och medelstora företag eller små midcap-bolag (artikel 56e.10) …nationell valuta …% ☐ Stöd som ingår i kommersiella finansiella mellanprodukter som får stöd från InvestEU-fonden (artikel 56f) …nationell valuta …%” ( 1 ) Om det rör sig om regionalstöd för särskilda ändamål som kompletterar stöd som beviljats enligt en stödordning anges såväl stödnivån för det stöd som beviljats enligt stödordningen som stödnivån för stödet för särskilda ändamål. ( 2 ) Enligt artikel 11.1 är rapportering av stöd som beviljats enligt artikel 19b inte obligatorisk. Rapporteringen av sådant stöd är därför helt frivillig. ( 3 ) Enligt artikel 11.1 är rapportering av stöd som beviljats enligt artikel 20a inte obligatorisk. Rapporteringen av sådant stöd är därför helt frivillig.