L_2023185SV.01000701.xml 24.7.2023 SV Europeiska unionens officiella tidning L 185/7 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2023/1525 av den 20 juli 2023 om stöd för ammunitionstillverkning EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 114 och 173.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 2 ) , och av följande skäl: (1) Rysslands anfallskrig mot Ukraina har satt den europeiska försvarsindustri- och försvarsmaterielsmarknaden på prov och avslöjat ett antal brister som undergräver deras förmåga att på ett föreskrivet och säkert sätt i rätt tid tillgodose medlemsstaternas akuta behov av försvarsprodukter och försvarssystem såsom ammunition och robotar, med tanke på den höga graden av förbrukning av dessa produkter och system under en högintensiv konflikt. (2) Sedan den 24 februari 2022 har unionen och medlemsstaterna stadigt intensifierat sina insatser för att hjälpa till med att tillgodose Ukrainas akuta försvarsbehov. I det sammanhanget beslutade dessutom unionens stats- och regeringschefer, konfronterade med en ökande instabilitet, strategisk konkurrens och säkerhetshot, vid sitt möte i Versailles den 11 mars 2022 att ta ett större ansvar för unionens egen säkerhet och vidta ytterligare beslutsamma åtgärder för att bygga upp den europeiska suveräniteten. De åtog sig att stärka den europeiska försvarsförmågan, enades om att öka försvarsutgifterna, intensifiera samarbetet genom gemensamma projekt och gemensam upphandling av försvarskapacitet, avhjälpa brister, främja innovation och stärka och utveckla unionens försvarsindustri. Den 21 mars 2022 godkände rådet den strategiska kompassen för att stärka unionens säkerhet och försvar under det kommande årtiondet ( den strategiska kompassen ), och den godkändes därefter av Europeiska rådet den 24 mars 2022. Den strategiska kompassen betonar behovet av att öka försvarsutgifterna och investera mer i kapacitet, både på unionsnivå och nationell nivå. (3) Den 18 maj 2022 lade kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik fram ett gemensamt meddelande om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder, där det betonades att inom unionen finns ekonomiska och industriella brister och kapacitetsbrister på försvarsområdet. Den 19 juli 2022 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling ( Edirpa ), som syftar till att stödja samarbete mellan medlemsstaterna i upphandlingsfasen för att avhjälpa de mest akuta och kritiska bristerna, särskilt de som uppstått till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, på ett samarbetsinriktat sätt. Edirpa kommer att bidra till att stärka den gemensamma försvarsupphandlingen och, genom tillhörande unionsfinansiering, stärka unionens försvarsindustriella kapacitet och anpassa unionens försvarsindustri till strukturella marknadsförändringar till följd av en ökad efterfrågan på grund av nya utmaningar, såsom att högintensiva konflikter har återkommit. (4) Mot bakgrund av situationen i Ukraina och landets akuta försvarsbehov, särskilt när det gäller ammunition, enades rådet den 20 mars 2023 om en tredelad strategi för att tillhandahålla en miljon enheter artilleriammunition till Ukraina inom ramen för en gemensam insats under de kommande tolv månaderna. Det enades om att snarast leverera mark/mark- och artilleriammunition till Ukraina och, på begäran, robotar från befintliga lager eller genom omprioritering av befintliga beställningar. Rådet uppmanade vidare medlemsstaterna att gemensamt upphandla ammunition och, om så begärs, robotar från den europeiska försvarsindustrin (och Norge) inom ramen för ett befintligt projekt för Europeiska försvarsbyrån ( EDA ) eller genom kompletterande inköpsprojekt som leds av medlemsstaterna, för att fylla på lager och samtidigt möjliggöra fortsatt stöd till Ukraina. För att stödja dessa insatser enades rådet om att mobilisera lämplig finansiering, bland annat genom den europeiska fredsfaciliteten. Rådet gav också kommissionen i uppdrag att lägga fram konkreta förslag för att skyndsamt stödja en ökning av den europeiska försvarsindustrins tillverkningskapacitet, säkra leveranskedjor, underlätta effektiva upphandlingsförfaranden, åtgärda brister i tillverkningskapaciteten och främja investeringar, inbegripet när så är lämpligt genom mobilisering av unionens budget. Sådant främjande av investeringar är avgörande för att säkerställa att unionens egna säkerhetsbehov tillgodoses på ett adekvat sätt vid alla tidpunkter och att unionens försvarsindustri och inre marknad håller jämna steg med de nuvarande utmaningarna. De tre delarna som är sammankopplade måste eftersträvas parallellt och på ett samordnat sätt. För att säkerställa ett korrekt genomförande av de tre delarna, kommer också regelbundna möten att anordnas mellan de nationella försvarsmaterieldirektörerna och arbetsgruppen för gemensam upphandling på försvarsområdet (bestående av representanter för kommissionen, utrikestjänsten och EDA) för att bedöma behoven och den industriella kapaciteten samt för att säkerställa den nära samordning som krävs. (5) Den 13 april 2023 antog rådet en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten till ett värde av 1 miljard EUR för att stödja den ukrainska försvarsmakten, vilket gjorde det möjligt att till medlemsstaterna ersätta mark/mark- och artilleriammunition och eventuellt robotar, som donerats till Ukraina från befintliga lager eller genom omprioriteringen av befintliga order under perioden 9 februari–31 maj 2023. När det gäller gemensam upphandling har hittills 24 medlemsstater tillsammans med Norge undertecknat EDA:s projektarrangemang för gemensam upphandling av ammunition. (6) Gemensamma insatser för att göra det möjligt för medlemsstaterna att fylla på sina uttömda lager och stödja Ukraina kan endast vara effektiva om unionens utbudssida i tid kan leverera de nödvändiga försvarsprodukterna. Med tanke på att lagren snabbt minskar, och att produktionen i unionen nästan har uppnått maximal kapacitet från medlemsstaternas eller tredjeländers beställningar, och att priserna redan stiger, krävs det ytterligare åtgärder inom unionens industripolitik för att säkerställa en snabb ökning av tillverkningskapaciteten. (7) Såsom framhållits av arbetsgruppen för gemensam upphandling på försvarsområdet om samordningen av mycket kortsiktiga behov av försvarsupphandlingar och samarbete med medlemsstaterna och unionens försvarstillverkare för att stödja gemensam upphandling för lageruppbyggnad, särskilt mot bakgrund av det stöd som ges till Ukraina, har unionsindustrin tillverkningskapacitet på området mark/mark- och artilleriammunition samt robotar ( relevanta försvarsprodukter ). Produktionskapaciteten inom unionens försvarsindustri har dock anpassats för perioder när utmaningarna var annorlunda än de som unionen för närvarande står inför. Leveransflödena har anpassats på grundval av en mer blygsam efterfrågan, med minimala lager och globalt diversifierade leverantörer för att minska kostnaderna, vilket utsätter unionens försvarsindustri för beroende. Till följd av detta möjliggör den nuvarande tillverkningskapaciteten och de befintliga leverans- och värdekedjorna i detta sammanhang inte en säker leverans av försvarsprodukter i rätt tid för att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsbehov och ett fortsatt stöd till Ukrainas behov, vilket skapar spänningar på marknaden för relevanta försvarsprodukter, och en risk för utträngningseffekt. En ytterligare insats på unionsnivå är därför nödvändig. (8) I enlighet med artikel 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ( EUF - fördraget ) bör unionen bidra till att uppnå målet att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar. Därför verkar det lämpligt att stödja unionsindustrin så att den ökar sin produktionsvolym, minskar sin produktionsledtid och tar itu med potentiella flaskhalsar eller faktorer som skulle kunna försena eller hindra tillgång i god tid till och leveranser av relevanta försvarsprodukter. (9) De åtgärder som vidtas på unionsnivå bör syfta till att stärka konkurrenskraften och resiliensen i den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen på området ammunition och robotar, så att den snabbt kan anpassas till strukturförändringar. (10) I detta syfte bör det inrättas ett instrument för ekonomiskt stöd till industrins förstärkning genom hela leverans- och värdekedjorna i samband med tillverkningen av relevanta försvarsprodukter i unionen ( instrumentet ). (11) Den särskilda struktur, de villkor och de kriterier för stödberättigande som fastställs i denna förordning är specifika för detta kortfristiga instrument och bestäms av särskilda omständigheter och den rådande krissituationen. (12) Instrumentet kommer att vara förenligt med unionens befintliga försvarsrelaterade samarbetsinitiativ, såsom Europeiska försvarsfonden, den föreslagna Edirpa samt den europeiska fredsfaciliteten, och kommer att skapa synergier med andra unionsprogram. Instrumentet är helt förenligt med den strategiska kompassens ambition. (13) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 3 ) ( budgetförordningen ) bör tillämpas på instrumentet, om inte annat anges. (14) Enligt artikel 193.2 i budgetförordningen får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknas. Stödberättigande kostnader får dock inte hänföra sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att tillmötesgå rådets uppmaning av den 20 mars 2023 om att påskynda leveransen av relevanta försvarsprodukter bör det i finansieringsbeslutet vara möjligt att föreskriva ekonomiska bidrag till åtgärder som omfattar en period som börjar från och med den dagen. (15) I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela instrumentets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel ( 4 ) , för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. (16) De möjligheter som föreskrivs i artikel 73.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 ( 5 ) får tillämpas under förutsättning att projektet är förenligt med reglerna i den förordningen och tillämpningsområdet för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2021/1058 ( 6 ) respektive (EU) 2021/1057 ( 7 ) . I enlighet med artikel 24 i förordning (EU) 2021/1060 bör kommissionen bedöma de ändrade program som lämnats in av medlemsstaten och lämna synpunkter inom två månader från inlämnandet av de ändrade programmen. Med tanke på situationens brådskande karaktär bör kommissionen sträva efter att slutföra bedömningen av de ändrade nationella programmen utan onödigt dröjsmål. (17) När medlemsstaterna föreslår ändrade eller nya planer för återhämtning och resiliens i enlighet med artikel 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 ( 8 ) bör de kunna föreslå åtgärder som också bidrar till målen för instrumentet, i linje med de ändamål och krav som fastställs i rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 ( 9 ) , rådets förordning (EU) 2020/2094 ( 10 ) och förordning (EU) 2021/241. I detta syfte bör medlemsstaterna överväga särskilt åtgärder som är kopplade till förslag som lämnats in inom ramen för instrumentet och som tilldelats en spetskompetensstämpel i enlighet med instrumentet. (18) I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ( 11 ) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 ( 12 ) , (Euratom, EG) nr 2185/96 ( 13 ) och (EU) 2017/1939 ( 14 ) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning ( Olaf ) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten ( Eppo ) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 ( 15 ) . I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. (19) Medlemmar i Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ( EES ) bör kunna delta i instrumentet som associerade länder inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ( 16 ) , av vilket följer att de kan delta i unionsprogrammen på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Denna förordning bör kräva att dessa tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. (20) Med hänsyn till särdragen inom försvarsindustrin, där efterfrågan nästan enbart kommer från medlemsstater och associerade länder, vilka också kontrollerar all anskaffning av försvarsrelaterade produkter och försvarsrelaterad teknik, inbegripet export, fungerar försvarsindustrisektorn inte i enlighet med de konventionella regler och affärsmodeller som styr mer traditionella marknader. Industrin ägnar sig därför inte åt några betydande självfinansierade industriella investeringar utan gör det endast till följd av bindande beställningar. Även om bindande beställningar från medlemsstaterna är en förutsättning för alla investeringar kan kommissionen ingripa genom att minska riskerna för industriinvesteringar genom bidrag och lån, vilket möjliggör en snabbare anpassning till pågående strukturella förändringar på marknaden. I den rådande krissituationen bör unionens stöd täcka upp till 50 % av de direkta stödberättigande kostnaderna för att göra det möjligt för stödmottagarna att genomföra åtgärder så snart som möjligt, minska riskerna för deras investeringar och därmed påskynda tillgången till relevanta försvarsprodukter. (21) Instrumentet bör tillhandahålla ekonomiskt stöd, via de medel som föreskrivs i budgetförordningen, till åtgärder som bidrar till snabb tillgång till och leverans av relevanta försvarsprodukter, såsom industriellt samarbete och nätverksarbete, tillgång till finansiering för företag som deltar i tillverkning av relevanta försvarsprodukter, reservering av kapacitet, industriell process för återkonditionering av utgångna produkter, utvidgning, optimering, modernisering, uppgradering eller ändrad användning av befintlig produktionskapacitet eller inrättande av ny produktionskapacitet på det området samt utbildning av personal. (22) Eftersom instrumentet syftar till att öka konkurrenskraften och effektiviteten inom unionens försvarsindustri bör endast offentliga eller privatägda enheter som är etablerade och har sina strukturer för verkställande ledning i unionen eller i associerade länder vara berättigade till stöd. Dessa enheter bör antingen inte vara föremål för kontroll som utövas av ett icke-associerat tredjeland eller av en enhet i ett icke-associerat tredjeland eller – alternativt – bör de ha varit föremål för granskning i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 ( 17 ) samt vid behov för riskreducerande åtgärder, med beaktande av de mål som avses i artikel 4 i den här förordningen. En enhet som är etablerad i ett icke-associerat tredjeland eller en enhet som är etablerad i unionen eller i ett associerat land men som har sina strukturer för verkställande ledning i ett icke-associerat tredjeland bör inte kunna vara en mottagare som deltar i en åtgärd. (23) Enheter etablerade i unionen eller i ett associerat land som är föremål för kontroll som utövas av ett icke-associerat tredjeland eller av en enhet i ett icke-associerat tredjeland och som inte har varit föremål för granskning i den mening som avses i förordning (EU) 2019/452 samt när så är nödvändigt för riskreducerande åtgärder bör endast vara berättigade att vara mottagare om stränga villkor är uppfyllda med avseende på unionens och medlemsstaternas säkerhets- och försvarsintressen, fastställda inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken enligt avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), inbegripet villkor om stärkande av den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Sådana enheters deltagande bör inte stå i strid med instrumentets mål. I det sammanhanget bör med kontroll menas förmågan att utöva ett avgörande inflytande på en enhet antingen direkt eller indirekt genom en eller flera mellanliggande enheter. Sökande bör tillhandahålla all relevant information om den infrastruktur och de anläggningar, tillgångar och resurser som ska användas i åtgärden. Medlemsstaternas betänkligheter avseende försörjningstrygghet bör också beaktas i detta avseende. Med tanke på den akuta situation som uppstått till följd av den rådande krisen i ammunitionsförsörjningen bör instrumentet ta hänsyn till befintliga leveranskedjor. (24) Infrastruktur, anläggningar, tillgångar och resurser tillhörande mottagarna som deltar i en åtgärd som stöds genom instrumentet bör vara belägna på en medlemsstats eller ett associerat lands territorium under hela åtgärdens löptid. (25) Instrumentet bör inte finansiellt stödja en ökning av produktionskapaciteten för relevanta försvarsprodukter som omfattas av en begränsning av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet i ett icke-associerat tredjeland som begränsar medlemsstaternas möjligheter att använda dessa relevanta försvarsprodukter. Mottagaren bör sträva efter att säkerställa att den åtgärd som finansieras genom instrumentet kommer att göra det möjligt att leverera produkter till Ukraina. (26) Enlig artikel 85 i rådets beslut (EU) 2021/1764 ( 18 ) är fysiska personer samt organ och institutioner i utomeuropeiska länder och territorier ( ULT ) berättigade till finansiering, med förbehåll för instrumentets regler och mål och eventuella ordningar som är tillämpliga för den medlemsstat till vilken det berörda ULT är knutet. (27) Vid bedömningen av förslag som lämnats in av sökande bör kommissionen ägna särskild uppmärksamhet åt hur de bidrar till instrumentets mål. Förslagen bör särskilt bedömas mot bakgrund av deras bidrag till en ökning, expansion, reservation eller modernisering av tillverkningskapaciteten samt omskolning och kompetenshöjning av den berörda arbetskraften. De bör också bedömas mot bakgrund av deras bidrag till kortare produktionsledtid för relevanta försvarsprodukter, inbegripet genom mekanismer för omprioritering av order, till identifiering och undanröjande av flaskhalsar längs sina leveranskedjor samt till utvecklingen av dessa leveranskedjors resiliens genom utveckling och operationalisering av gränsöverskridande samarbete mellan företag, särskilt, i betydande utsträckning, små och medelstora företag och midcap-bolag som är verksamma i de berörda leveranskedjorna. (28) Vid utformning, tilldelning och genomförande av unionens ekonomiska stöd bör kommissionen ägna särskild uppmärksamhet åt att sådana åtgärder inte försämrar konkurrensvillkoren på den inre marknaden. (29) Den nuvarande krisen till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina har inte bara visat på brister i unionens försvarsindustri, utan också inneburit utmaningar för den inre marknaden för försvarsprodukter. Den nuvarande geopolitiska situationen innebär en betydande ökning av efterfrågan som påverkar den inre marknadens funktion när det gäller produktion och försäljning av relevanta försvarsprodukter och deras komponenter i unionen. Vissa medlemsstater har vidtagit eller kommer sannolikt att vidta åtgärder för att bevara sina egna lager av hänsyn till den nationella säkerheten, medan andra har svårt att få tillgång till de varor som behövs för att tillverka eller förvärva relevanta försvarsprodukter. Ibland hämmar svårigheten att få tillgång till en råvara eller en specifik komponent hela produktionskedjan. För att säkerställa att den inre marknaden fungerar är det nödvändigt att fastställa på ett samordnat sätt harmoniserade regler för att öka försörjningstryggheten för relevanta försvarsprodukter. Dessa åtgärder bör omfatta påskyndade av processen för tillståndsgivning och underlättande av upphandlingsförfaranden. Dessa åtgärder bör grundas på artikel 114 i EUF-fördraget. (30) Mot bakgrund av vikten av att säkerställa försörjningstryggheten för relevanta försvarsprodukter bör medlemsstaterna säkerställa att administrativa ansökningar som rör planering, uppförande och drift av produktionsanläggningar, överföring av insatsvaror inom unionen samt bedömningen och certifieringen av relevanta slutprodukter behandlas effektivt och inom lämpliga tidsramar. (31) För att uppnå det allmänna politiska målet för säkerhet är det nödvändigt att produktionsanläggningar för produktion av relevanta försvarsprodukter upprättas så snabbt som möjligt, samtidigt som den administrativa bördan begränsas till ett minimum. Därför bör medlemsstaterna behandla ansökningar som rör planering, uppförande och drift av anläggningar och installationer för produktion av relevanta försvarsprodukter så snabbt som möjligt. Sådana ansökningar bör prioriteras vid avvägningen av rättsliga intressen i det enskilda fallet. (32) Med tanke på syftet med denna förordning och den nödsituation och det exceptionella sammanhang i vilket den antas bör medlemsstaterna överväga att använda försvarsrelaterade undantag enligt nationell rätt och tillämplig unionsrätt, från fall till fall, om de anser att användandet av sådana undantag skulle underlätta uppnåendet av det syftet. Detta skulle särskilt kunna gälla unionsrätten avseende miljö-, hälso- och säkerhetsfrågor, vilket är oumbärligt för att förbättra skyddet av människors hälsa och miljön samt för att uppnå en hållbar och säker utveckling. Genomförandet av den rätten skulle dock kunna skapa rättsliga hinder som hindrar unionens försvarsindustri från att öka produktionen och leveranserna av relevanta försvarsprodukter. Det hör till unionens och medlemsstaternas kollektiva ansvar att skyndsamt undersöka vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att minska eventuella hinder. Sådana åtgärder, vare sig på unionsnivå, regional nivå eller nationell nivå, bör inte äventyra miljö, hälsa och säkerhet. (33) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG ( 19 ) syftar till att harmonisera upphandlingsförfaranden för tilldelningen av offentliga kontrakt på försvars- och säkerhetsområdet, och på så sätt göra det möjligt att uppfylla medlemsstaternas säkerhetskrav och de skyldigheter som följer av EUF-fördraget. Det direktivet innehåller i synnerhet särskilda bestämmelser för akuta situationer till följd av en kris, särskilt förkortade tidsfrister för mottagande av anbud och möjligheten att använda det förhandlade förfarandet utan föregående offentliggörande av ett meddelande om upphandling. Det extrema behov av skyndsamhet till följd av den nuvarande ammunitionsleveranskrisen skulle kunna leda till oförenlighet med dessa bestämmelser i fall där två eller flera medlemsstater har för avsikt att delta i en gemensam upphandling. I vissa fall är den enda lösningen för att säkerställa dessa medlemsstaters säkerhetsintressen att öppna ett befintligt ramavtal för upphandlande myndigheter/enheter i medlemsstater som ursprungligen inte var parter i det, även om denna möjlighet inte hade föreskrivits i det ursprungliga ramavtalet. (34) I enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis ska ändringar av ett offentligt kontrakt strikt begränsas till vad som är absolut nödvändigt med hänsyn till omständigheterna, samtidigt som principerna om icke-diskriminering, transparens och proportionalitet i största möjliga utsträckning respekteras. I det avseendet bör det vara möjligt att avvika från direktiv 2009/81/EG genom att öka de kvantiteter som föreskrivs i ramavtalet samtidigt som det öppnas för upphandlande myndigheter/enheter i andra medlemsstater. Med hänsyn till dessa ytterligare kvantiteter bör dessa upphandlande myndigheter/enheter omfattas av samma villkor som den ursprungliga upphandlande myndighet/enhet som ingick det ursprungliga ramavtalet. I sådana fall bör den ursprungliga upphandlande myndigheten/ enheten också tillåta att varje ekonomisk aktör som uppfyller den upphandlande myndighetens/enhetens villkor som ursprungligen fastställdes i upphandlingsförfarandet för ramavtalet, inbegripet krav på kvalitativt urval enligt artiklarna 39–46 i direktiv 2009/81/EG, ansluter sig till det ramavtalet. Dessutom bör lämpliga åtgärder för transparens vidtas för att säkerställa att alla potentiellt berörda parter informeras. För att begränsa effekterna av dessa ändringar på den inre marknadens smidiga funktion och för att förhindra oproportionerlig snedvridning av konkurrensen bör det endast vara möjligt att ingå sådana ändringar av ramavtal till och med den 30 juni 2025. (35) För att vara konkurrenskraftig, innovativ och resilient, och för att kunna öka sin produktionskapacitet, behöver den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen få tillgång till både offentlig och privat finansiering. Som föreskrivs i meddelandet från kommissionen av den 15 februari 2022 med titeln Kommissionens bidrag till det europeiska försvaret fortsätter unionens initiativ för hållbar finansiering att vara förenliga med unionens ansträngningar för att underlätta den europeiska försvarsindustrins tillräckliga tillgång till finansiering och investeringar. I detta sammanhang utgör unionens ram för hållbar finansiering inget hinder för investeringar i försvarsrelaterad verksamhet. Unionens försvarsindustri bidrar på ett avgörande sätt till unionens resiliens och säkerhet och därmed till fred och social hållbarhet. Inom ramen för unionens initiativ om hållbar finanspolitik anses kontroversiella vapen som omfattas av internationella konventioner som förbjuder utveckling, produktion, lagring, användning, överföring och leverans av sådana vapen, och som undertecknats av medlemsstaterna, vara oförenliga med kraven på social hållbarhet. Unionens försvarsindustrisektor är föremål för noggrann lagstiftningskontroll som genomförs av medlemsstaterna för överföring och export av militära produkter och produkter med dubbla användningsområden. I det perspektivet skulle ett åtagande från nationella och europeiska finansiella aktörer – såsom nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner – att stödja den europeiskaförsvarsindustrin sända en stark signal till den privata sektorn. Europeiska investeringsbanken bör, samtidigt som den fullt ut genomför sina övriga uppdrag för ekonomisk utveckling och finansiering av den offentliga politiken, inbegripet de dubbla gröna och digitala omställningarna, och i enlighet med artikel 309 i EUF-fördraget och sin stadga, öka sitt stöd till den europeiska försvarsindustrin och den gemensamma upphandlingen utöver det pågående stödet till dubbla användningsområden, där sådana investeringar tydligt skulle bidra till genomförandet av prioriteringarna i den strategiska kompassen. (36) Företag i värdekedjan för relevanta försvarsprodukter bör ha tillgång till lånefinansiering för att påskynda de investeringar som krävs för att öka tillverkningskapaciteten. Instrumentet bör underlätta tillgången till finansiering för unionens företag i sektorn ammunition och robotar. Denna förordning bör särskilt säkerställa att dessa företag beviljas samma villkor som erbjuds andra företag, och ta på sig eventuella ytterligare kostnader som uppstår specifikt för försvarssektorn. (37) Kommissionen bör kunna inrätta en särskild facilitet som en del av den investeringsfrämjande verksamhet som ska benämnas ”expansionsfonden”. Expansionsfonden bör genomföras under indirekt förvaltning. Kommissionen bör i detta avseende undersöka det lämpligaste sättet att utnyttja unionens budget för att frigöra offentliga och privata investeringar till stöd för den ökning som eftersträvas, till exempel genom ett blandfinansieringsinstrument inom ramen för InvestEU-fonden, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 ( 20 ) , i nära samarbete med dess genomförandepartner. Verksamheten inom ramen för expansionsfonden bör stödja en ökning av tillverkningskapaciteten i sektorn ammunition och robotar genom att ge företag i hela värdekedjan möjligheter till ökad tillgång till medel. (38) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på antagandet av arbetsprogrammet och tilldelningen av medel till de åtgärder som väljs ut. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 ( 21 ) . (39) Eftersom målet för denna förordning, nämligen att hantera effekterna av säkerhetskrisen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (40) Denna förordning bör tillämpas utan att påverka tillämpningen av unionens konkurrensregler, särskilt artiklarna 101–109 i EUF-fördraget samt de rättsakter som ger verkan åt dessa artiklar. (41) I enlighet med artikel 41.2 i EU-fördraget ska driftsutgifter enligt avdelning V kapitel 2 i EU-fördraget belasta unionens budget, med undantag för driftsutgifter i samband med operationer som har militära eller försvarsmässiga konsekvenser. (42) Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ( 22 ) bör denna förordning utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, och samtidigt undvika överreglering och administrativa bördor, särskilt för medlemsstaterna. När så är lämpligt bör sådana krav inbegripa mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av förordningens faktiska konsekvenser. Kommissionen bör göra en utvärdering av denna förordning senast den 30 juni 2024, inbegripet i syfte att lägga fram förslag till ändringar av denna förordning när så är lämpligt. (43) Mot bakgrund av den överhängande fara för försörjningstryggheten som Rysslands anfallskrig mot Ukraina medför bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . (44) Denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Innehåll I denna förordning fastställs ett antal åtgärder och en budget som syftar till att skyndsamt stärka reaktionsförmågan och kapaciteten hos den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen för att säkerställa tillgång i god tid till och leveranser av mark/mark- och artilleriammunition samt robotar ( relevanta försvarsprodukter ), särskilt genom följande: a) Ett instrument som ekonomiskt stöder industriell förstärkning för produktion av relevanta försvarsprodukter i unionen, inbegripet genom leverans av komponenter till dessa ( instrumentet ). b) Inrättande av mekanismer, principer och tillfälliga regler för att säkerställa snabb och varaktig tillgång till relevanta försvarsprodukter för förvärvare av dessa i unionen. På grundval av en utvärdering senast den 30 juni 2024, enligt artikel 23, av de resultat som uppnåtts genom genomförandet av denna förordning, särskilt när det gäller säkerhetslägets utveckling, kan kommissionen överväga möjligheten att förlänga tillämpningen av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning och av tilldelningen av motsvarande tilläggsbudget. Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: 1. råvaror : material som behövs för att producera relevanta försvarsprodukter. 2. flaskhals : begränsningspunkt i ett produktionssystem som hejdar eller kraftigt försenar produktionen. 3. mottagare : enhet med vilken ett finansieringsavtal eller en finansieringsöverenskommelse har tecknats eller som har delgetts ett finansieringsbeslut. 4. sökande : fysisk person eller enhet som har lämnat en ansökan i ett förfarande för tilldelning av bidrag. 5. kontroll : förmågan att utöva ett avgörande inflytande på en enhet, antingen direkt eller indirekt via en eller flera mellanliggande enheter. 6. struktur för verkställande ledning : organ inom en enhet, som har utsetts i enlighet med nationell rätt och som i tillämpliga fall är rapporteringsskyldigt till verkställande direktören, som har mandat att fastställa enhetens strategi, mål och allmänna inriktning och som utövar tillsyn över och övervakar ledningens beslutsfattande. 7. enhet : en juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt unionsrätt, nationell rätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och förmåga att handla för egen räkning och utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som inte har rättskapacitet enligt artikel 197.2 c i budgetförordningen. 8. säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter : uppgifter eller material i alla former vars obehöriga röjande i olika grad skulle kunna åsamka unionens eller en eller flera av medlemsstaternas intressen skada och som har tilldelats en EU-säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller en motsvarande säkerhetsskyddsklassificeringsnivå, enligt avtalet mellan Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som utbyts i Europeiska unionens intresse ( 23 ) . 9. känsliga uppgifter : uppgifter och data som ska skyddas mot obehörig tillgång eller röjande på grund av skyldigheter som föreskrivs i unionsrätt eller nationell rätt eller för att skydda en fysisk eller juridisk persons integritet eller säkerhet. 10. enhet i ett icke-associerat tredjeland : enhet som är etablerad i ett icke-associerat tredjeland eller, om den är etablerad i unionen eller i ett associerat land, har sina strukturer för verkställande ledning i ett icke-associerat tredjeland. 11. produktionsledtid : tid som förflyter mellan det att en inköpsorder görs och tillverkaren fullgör ordern. 12. relevanta försvarsprodukter : mark/mark- och artilleriammunition samt robotar. 13. blandfinansieringsinsats : en åtgärd som stöds genom unionens budget, inbegripet inom ramen för ett blandfinansieringsinstrument eller en blandfinansieringsplattform enligt definitionen i artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd eller finansieringsinstrument från unionens budget sammanförs med återbetalningspliktiga former av stöd från institut för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, liksom från kommersiella finansinstitut och investerare. 14. spetskompetensstämpel : en kvalitetsmärkning som visar att ett förslag som lämnats in i en ansökningsomgång inom ramen för instrumentet har uppnått alla utvärderingströsklar som anges i arbetsprogrammet men inte kan finansieras på grund av brist på budgetmedel för den berörda ansökningsomgången i arbetsprogrammet och skulle kunna få stöd från andra unionsfinansieringskällor eller nationella finansieringskällor. Artikel 3 Tredjeländer som är associerade till instrumentet Instrumentet ska vara öppet för deltagande av medlemmar i Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ( associerade länder ), i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. KAPITEL II INSTRUMENT Artikel 4 Instrumentets mål 1. Instrumentets mål är att främja effektiviteten och konkurrenskraften hos den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen för att stödja en expansion av produktionskapaciteten och leverans i god tid av relevanta försvarsprodukter genom industriell förstärkning. 2. Den industriella förstärkningen ska särskilt bestå i att initiera och påskynda anpassning av industrin till de snabba strukturförändringar som orsakas av den leveranskris som påverkar de relevanta försvarsprodukterna som behövs för att snabbt fylla på medlemsstaternas och Ukrainas lager av ammunition och robotar. Detta ska inbegripa förbättring av kapaciteten att anpassa leveranskedjorna för relevanta försvarsprodukter och påskyndandet av sådan anpassning, inrättande av ny tillverkningskapacitet eller expansion av kapaciteten, samt en minskning av produktionsledtiden för relevanta försvarsprodukter i hela unionen, särskilt genom intensifiering och breddning av det gränsöverskridande samarbetet mellan de berörda enheterna. Artikel 5 Budget 1. Finansieringsramen för genomförandet av instrumentet för perioden 25 juli 2023–30 juni 2025 ska vara 500 miljoner EUR i löpande priser. 2. Inom den finansieringsram som avses i punkt 1 i den här artikeln får upp till 50 miljoner EUR användas som en blandfinansieringsinsats inom ramen för den expansionsfond som föreskrivs i artikel 15. 3. Den finansieringsram som avses i punkt 1 får också användas för tekniskt och administrativt bistånd för genomförandet av instrumentet, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inbegripet centrala informationstekniska system. 4. Om den verksamhet som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden. 5. Instrumentets budget kan förstärkas om det är nödvändigt när tillämpningen av denna förordning förlängs i enlighet med artikel 1 andra stycket. Artikel 6 Kumulativ och alternativ finansiering 1. Instrumentet ska genomföras i samverkan med andra unionsprogram. En åtgärd som har fått bidrag genom instrumentet får också erhålla ett bidrag från ett annat unionsprogram, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet. 2. För att tilldelas en spetskompetensstämpel ska åtgärder uppfylla följande kumulativa villkor: a) De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för instrumentet. b) De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången. c) De finansieras inte inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. 3. När medlemsstaterna föreslår ändrade eller nya planer för återhämtning och resiliens i enlighet med förordning (EU) 2021/241 får de inbegripa åtgärder som också bidrar till målen för instrumentet, särskilt åtgärder som är kopplade till förslag som lämnats in till en ansökningsomgång inom ramen för instrumentet och som tilldelats en spetskompetensstämpel. 4. Artikel 8.5 ska tillämpas på motsvarande sätt på åtgärder som finansieras i enlighet med den här artikeln. Artikel 7 Former för unionsfinansiering 1. Instrumentet ska genomföras genom direkt förvaltning, och när det gäller expansionsfonden som föreskrivs i artikel 15 i denna förordning genom indirekt förvaltning med organ som avses i artikel 62.1 c i budgetförordningen. Instrumentet får tillhandahålla finansiering i alla former som fastställs i budgetförordningen, inbegripet finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser. Blandfinansieringsinsatser ska genomföras i enlighet med avdelning X i budgetförordningen, förordning (EU) 2021/523 och artikel 15 i den här förordningen. 2. Genom undantag från artikel 193.2 i budgetförordningen får ekonomiska bidrag, när så är relevant och nödvändigt för genomförandet av en åtgärd, täcka åtgärder som inletts före den dag då förslaget till åtgärderna lämnades in, förutsatt att åtgärderna inte inleddes före den 20 mars 2023 och inte var slutförda före undertecknandet av bidragsöverenskommelsen. Artikel 8 Stödberättigande åtgärder 1. Endast åtgärder som genomför de mål som anges i artikel 4 ska berättiga till finansiering. 2. Instrumentet ska ge ekonomiskt stöd till åtgärder för att ta itu med identifierade flaskhalsar i produktionskapacitet och leveranskedjor i syfte att säkra och påskynda produktionen av relevanta försvarsprodukter för att säkerställa deras effektiva leveranser och snabba tillgång. 3. Stödberättigande åtgärder ska avse en eller flera av följande verksamheter och uteslutande avse produktionskapacitet för relevanta försvarsprodukter, inbegripet komponenter och motsvarande råvaror till dem i den utsträckning de är avsedda för eller fullständigt används för produktion av relevanta försvarsprodukter: a) Optimering, utvidgning, modernisering, uppgradering eller ändrad användning av befintlig produktionskapacitet eller inrättande av ny produktionskapacitet för relevanta försvarsprodukter eller komponenter och motsvarande råvaror till dem, i den mån dessa komponenter och motsvarande råvaror direkt används som insatsvaror för tillverkningen av relevanta försvarsprodukter, särskilt i syfte att öka produktionskapaciteten eller förkorta produktionsledtiderna, inbegripet genom upphandling eller förvärv av nödvändiga verktygsmaskiner och andra nödvändiga insatsvaror. b) Inrättande av gränsöverskridande industripartnerskap, inbegripet genom offentlig-privata partnerskap eller andra former av industriellt samarbete, inom en gemensam industriell insats, inbegripet verksamhet som syftar till att samordna inköp eller reservation av komponenter och motsvarande råvaror, i den mån dessa komponenter och motsvarande råvaror direkt används som insatsvaror för produktion av relevanta försvarsprodukter, samt samordna produktionskapacitet och produktionsplaner. c) Uppbyggnad och tillhandahållande av reserverad snabbinsatstillverkningskapacitet för relevanta försvarsprodukter samt komponenter och motsvarande råvaror till dem, i den mån dessa komponenter och motsvarande råvaror direkt används som insatsvaror för tillverkning av relevanta försvarsprodukter, i enlighet med beställda eller planerade produktionsvolymer. d) Testning, inbegripet nödvändig infrastruktur, och när så är lämpligt omkonditioneringscertifiering av relevanta försvarsprodukter i syfte att ta itu med deras föråldring och göra dem användbara för slutanvändarna. e) Utbildning, omskolning eller kompetenshöjning av personal för sådan verksamhet som avses i leden a–d. f) Förbättring av tillgången till finansiering för berörda ekonomiska aktörer som är verksamma inom produktion av eller tillhandahållande av relevanta försvarsprodukter, genom att kompensera för eventuella merkostnader som specifikt härrör från försvarsindustrisektorn, för investeringar som rör sådan verksamhet som avses i leden a–e. 4. Följande åtgärder ska inte vara stödberättigande inom ramen för instrumentet: a) Åtgärder som rör tillverkning av varor eller tillhandahållande av tjänster som är förbjudna enligt tillämplig internationell rätt. b) Åtgärder för tillverkning av dödliga autonoma vapen utan möjlighet till meningsfull mänsklig kontroll över urvals- och insatsbeslut vid attacker mot människor. c) Åtgärder eller delar av åtgärder som redan finansieras fullt ut av andra offentliga eller privata källor. 5. När kommissionen ingår avtal med enskilda mottagare ska den säkerställa att instrumentet endast finansierar verksamhet som uteslutande gynnar relevanta försvarsprodukter eller komponenter och motsvarande råvaror till dem i den utsträckning de är avsedda för eller fullständigt används för produktion av relevanta försvarsprodukter. Artikel 9 Finansieringssats 1. Instrumentet ska finansiera upp till 35 % av de stödberättigande kostnaderna för en stödberättigande åtgärd relaterad till produktionskapaciteten för relevanta försvarsprodukter, och upp till 40 % av de stödberättigande kostnaderna för en stödberättigande åtgärd relaterad till produktionskapaciteten för komponenter och råvaror, i den mån de är avsedda eller används helt och hållet för tillverkning av relevanta försvarsprodukter. 2. Med avvikelse från punkt 1 ska en åtgärd vara berättigad till en ökad finansieringssats på ytterligare 10 procentenheter när den uppfyller ett av följande kriterier: a) Om sökandena styrker ett bidrag till skapandet av nytt gränsöverskridande samarbete mellan enheter som är etablerade i medlemsstater eller associerade länder i enlighet med artikel 8.3 b. b) Om sökandena åtar sig att under hela den tid som åtgärden varar prioritera order som härrör från i) gemensam upphandling av relevanta försvarsprodukter av minst tre medlemsstater eller associerade länder eller ii) upphandling av relevanta försvarsprodukter från minst en medlemsstat i syfte att överföra dessa relevanta försvarsprodukter till Ukraina. c) Om stödmottagaren är ett litet eller medelstort företag eller ett midcap-bolag som är etablerat i en medlemsstat eller i ett associerat land, eller om majoriteten av de stödmottagare som deltar i ett konsortium är små och medelstora företag eller midcap-bolag som är etablerade i medlemsstater eller i associerade länder. Det åtagande som avses i första stycket b ska tillämpas på upphandling av en produkt som direkt eller indirekt drar nytta av stöd inom ramen för instrumentet. Den ökad finansieringssats som avses i första stycket ska fastställas till ytterligare 10 procentenheter även i den händelse att mer än ett av kriterierna i leden a, b eller c i det stycket är uppfyllda. Med avvikelse från punkt 1 i denna artikel får stöd från instrumentet täcka upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för en verksamhet som avses i artikel 8.3 f. 3. Mottagarna ska visa att de kostnader för en åtgärd som inte täcks av unionsstödet kommer att täckas av andra finansieringssätt. Artikel 10 Stödberättigade enheter 1. Mottagare som deltar i en åtgärd som stöds inom ramen för instrumentet ska vara enheter, oavsett om de är offentliga eller privatägda, som är etablerade och har sina strukturer för verkställande ledning i unionen eller i ett associerat land. Dessa mottagare ska antingen inte vara föremål för kontroll som utövas av ett icke-associerat tredjeland eller av en enhet i ett icke-associerat tredjeland eller – alternativt – ska de ha varit föremål för granskning i den mening som avses i förordning (EU) 2019/452 samt vid behov för riskreducerande åtgärder, med beaktande av de mål som avses i artikel 4 i den här förordningen. 2. Ett företag som är etablerat i unionen eller i ett associerat land som kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet i ett icke-associerat tredjeland och som inte har varit föremål för granskning i den mening som avses i förordning (EU) 2019/452 och, vid behov, för riskreducerande åtgärder, ska endast vara berättigat att vara mottagare som deltar i en åtgärd som stöds inom ramen för instrumentet om garantier som godkänts av den medlemsstat eller det associerade land där företaget är etablerat görs tillgängliga för kommissionen i enlighet med nationella förfaranden. Garantierna ska säkerställa att ett sådant företags deltagande i en åtgärd inte strider mot unionens och dess medlemsstaters säkerhets- och försvarsintressen, fastställda inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken enligt avdelning V i EU-fördraget, eller de mål som anges i artikel 4 i denna förordning. Garantierna ska i synnerhet styrka att det, med avseende på åtgärden, finns bestämmelser för att säkerställa att a) mottagaren kan genomföra åtgärden och leverera resultat utan några begränsningar i fråga om infrastruktur, anläggningar, tillgångar, resurser, immateriella rättigheter eller know-how som behövs för åtgärden, eller begränsningar som undergräver mottagarens kapacitet och kvalitetskrav som är nödvändiga för att genomföra åtgärden, b) tillgång för ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland till känsliga eller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som rör åtgärden förhindras och att de anställda eller andra personer som deltar i åtgärden när så är lämpligt har ett nationellt säkerhetsgodkännande som har utfärdats av en medlemsstat eller ett associerat land, 3. Om den medlemsstat eller det associerade land där företaget är etablerat anser att det är lämpligt får ytterligare garantier ges. 4. Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en anmälan om de riskreduceringsåtgärder som tillämpas i den mening som avses i förordning (EU) 2019/452 enligt punkt 1 i den här förordningen eller de garantier som avses i punkt 2 i denna artikel. Kommissionen ska på begäran få ytterligare information om de tillämpade riskreduceringsåtgärderna eller garantierna. Kommissionen ska underrätta den kommitté som avses i artikel 16 om varje anmälan som lämnas i enlighet med denna punkt. 5. Infrastruktur, anläggningar, tillgångar och resurser som tillhör de mottagare som deltar i en åtgärd, vilka används för en åtgärd som får stöd genom instrumentet, ska vara belägna på en medlemsstats eller ett associerat lands territorium under hela den tid som åtgärden pågår. 6 Instrumentet ska inte finansiellt stödja en ökning av produktionskapaciteten för relevanta försvarsprodukter som omfattas av en begränsning av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet i ett icke-associerat tredjeland som begränsar medlemsstaternas möjligheter att använda dem. Mottagaren ska göra sitt yttersta för att säkerställa att den åtgärd som finansieras genom instrumentet kommer att göra det möjligt att leverera produkter till Ukraina. Artikel 11 Tilldelningskriterier Varje förslag som lämnats in av en sökande ska bedömas på grundval av ett eller flera av följande kriterier, som mäter de berörda åtgärdernas bidrag till den industriella förstärkning som eftersträvas för att främja den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basens effektivitet och övergripande konkurrenskraft när det gäller relevanta försvarsprodukter: a) Ökning av produktionskapaciteten i unionen: Åtgärdens bidrag till att öka, expandera eller reservera tillverkningskapacitet eller modernisera tillverkningskapacitet, eller omskolning och kompetenshöjning av berörd arbetskraft. b) Kortare produktionsledtid: Åtgärdens bidrag till att i god tid tillgodose efterfrågan, uttryckt genom upphandling, i form av kortare produktionsledtider, inbegripet genom mekanismer för omprioritering av order. c) Undanröjande av flaskhalsar när det gäller anskaffning och produktion: Åtgärdens bidrag till att snabbt kartlägga och snabbt och varaktigt undanröja flaskhalsar i fråga om anskaffning (råvaror och andra insatsvaror) eller produktion (tillverkningskapacitet). d) Resiliens genom gränsöverskridande samarbete: Åtgärdens bidrag till utveckling och genomförande av gränsöverskridande samarbete mellan företag som är etablerade i olika medlemsstater eller associerade länder, och som i betydande utsträckning särskilt involverar små och medelstora företag eller midcap-bolag som mottagare, underleverantörer eller andra företag i leveranskedjan. e) Stöd till upphandling: Att de sökande styrker sambandet mellan åtgärden och nya order som härrör från gemensam upphandling av relevanta försvarsprodukter av minst tre medlemsstater eller associerade länder, särskilt om de görs inom ramen för unionen. f) Kvaliteten på genomförandeplanen för åtgärden, även i fråga om rutiner och övervakning. Kommissionen ska genom genomförandeakter tilldela finansieringen inom ramen för denna förordning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.3. Artikel 12 Arbetsprogram 1. Instrumentet ska genomföras genom ett arbetsprogram enligt artikel 110 i budgetförordningen. I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammen. 2. Finansieringsprioriteringarna ska fastställas i arbetsprogrammet med beaktande av arbetet i arbetsgruppen för gemensam upphandling på försvarsområdet. 3. Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta det arbetsprogram som avses i punkt 1 i denna artikel. Genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 16.3. KAPITEL III FÖRSÖRJNINGSTRYGGHET Artikel 13 Påskyndande av processen för tillståndsgivning för snabb tillgång till och leverans av relevanta försvarsprodukter 1. Medlemsstaterna ska säkerställa att administrativa ansökningar som rör planering, uppförande och drift av produktionsanläggningar, överföring av insatsvaror inom unionen samt bedömning och certifiering av slutprodukter behandlas effektivt och utan dröjsmål. Därför ska alla nationella myndigheter som berörs säkerställa att sådana ansökningar behandlas så snabbt som det är rättsligt möjligt. 2. Medlemsstaterna ska säkerställa att uppförande och drift av anläggningar och anläggningar för produktion av relevanta försvarsprodukter prioriteras i processen för planering och tillståndsgivning vid avvägningen mellan rättsliga intressen i det berörda enskilda fallet. Artikel 14 Underlättande av gemensam upphandling under ammunitionsleveranskrisen 1. Om minst två medlemsstater ingår avtal om gemensam upphandling av relevanta försvarsprodukter och om den extrema brådska som följer av krisen till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina hindrar att något av de förfaranden som föreskrivs i direktiv 2009/81/EG används för slutande av ett ramavtal, får de regler som föreskrivs i denna artikel tillämpas. 2. Med avvikelse från artikel 29.2 andra stycket i direktiv 2009/81/EG får en upphandlande myndighet/enhet ändra ett befintligt ramavtal som har slutits genom något av de förfaranden som anges i artikel 25 i det direktivet, så att bestämmelserna i ramavtalet kan tillämpas på upphandlande myndigheter/enheter som inte ursprungligen är parter i ramavtalet. 3. Genom undantag från artikel 29.2 tredje stycket i direktiv 2009/81/EG får en upphandlande myndighet/enhet göra väsentliga ändringar av de kvantiteter som fastställs i ett befintligt ramavtal, i den mån det är absolut nödvändigt för tillämpningen av punkt 2 i den här artikeln. Om kvantiteter som fastställs i ett befintligt ramavtal ändras väsentligt enligt denna punkt, ska varje ekonomisk aktör som uppfyller den upphandlande myndighetens/enhetens villkor som ursprungligen fastställdes i upphandlingsförfarandet för ramavtalet, inbegripet krav på kvalitativt urval enligt artiklarna 39–46 i direktiv 2009/81/EG, ges möjlighet att ansluta sig till ramavtalet. Den upphandlande myndigheten/enheten ska, genom ett särskilt meddelande som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning , erbjuda den möjligheten. 4. Principen om icke-diskriminering ska tillämpas på sådana ramavtal som avses i punkterna 2 och 3 när det gäller ytterligare kvantiteter, särskilt på förhållanden mellan upphandlande myndigheter/enheter i de medlemsstater som avses i punkt 1. 5. Upphandlande myndigheter/enheter som har ändrat ett avtal i de fall som avses i punkterna 2 och 3 i den här artikeln ska offentliggöra ett meddelande om detta i Europeiska unionens officiella tidning . Sådana meddelanden ska offentliggöras i enlighet med artikel 32 i direktiv 2009/81/EG. 6. Upphandlande myndigheter/enheter får inte använda denna artikel på otillbörligt sätt eller på ett sådant sätt att konkurrensen förhindras, begränsas eller snedvrids. 7. Ändringar av ramavtal enligt denna artikel ska göras senast den 30 juni 2025. KAPITEL IV SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM TILLGÅNG TILL FINANSIERING Artikel 15 Expansionsfond 1. För att mobilisera, riskreducera och påskynda de investeringar som krävs för att öka tillverkningskapaciteten, får en facilitet för blandfinansieringsinsatser inrättas ( expansionsfonden ). 2. De särskilda mål som eftersträvas med expansionsfonden ska vara följande: a) Förbättra hävstångseffekten i unionens budgetutgifter och uppnå en högre multiplikatoreffekt när det gäller att attrahera privat finansiering. b) Tillhandahålla stöd till företag som har svårt att få tillgång till finansiering och tillgodose behovet av att stärka resiliensen i unionens försvarsindustri. c) Påskynda investeringar på området för tillverkning av relevanta försvarsprodukter och mobilisera finansiering från både den offentliga och den privata sektorn, samtidigt som försörjningstryggheten ökas för hela värdekedjan hos unionens försvarsindustrivärdekedja. d) Förbättra tillgången till finansiering för investeringar som rör sådan verksamhet som avses i artikel 8.3 a–e. KAPITEL V SLUTBESTÄMMELSER Artikel 16 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2. EDA ska bjudas in för att lämna synpunkter och tillhandahålla sakkunskap till kommittén i egenskap av observatör. Europeiska utrikestjänsten ska också bjudas in att delta i kommitténs arbete. 3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas. Artikel 17 Informationssäkerhet 1. Kommissionen ska skydda säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som tagits emot i samband med genomförandet av denna förordning i enlighet med säkerhetsreglerna i kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 ( 24 ) . 2. Kommissionen ska utnyttja befintliga säkra system eller inrätta nya säkra system för utbyte för att underlätta utbytet av känsliga och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter mellan kommissionen, den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EDA och medlemsstaterna och i förekommande fall med de enheter som omfattas av de åtgärder som fastställs i denna förordning. Systemet ska beakta medlemsstaternas nationella säkerhetsbestämmelser. Artikel 18 Sekretess och behandling av uppgifter 1. Uppgifter som tas emot till följd av tillämpningen av denna förordning ska användas enbart för det ändamål för vilket de begärts. 2. Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa skyddet av handels- och affärshemligheter och andra känsliga och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som inhämtats och genererats vid tillämpningen av denna förordning i enlighet med unionsrätten och respektive nationell rätt. 3. Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som tillhandahållits eller utbytts inom ramen för denna förordning inte placeras på en lägre säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller att de inte längre ska vara säkerhetsskyddsklassificerade utan föregående skriftligt medgivande från upphovsmannen. 4. Kommissionen får inte sprida information på ett sätt som kan leda till att en enhet identifieras, om spridningen av information leder till att enheten kan skadas kommersiellt eller till anseendet eller till att företagshemligheter röjs. Artikel 19 Skydd av personuppgifter 1. Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av medlemsstaternas skyldigheter vid behandling av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 ( 25 ) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG ( 26 ) eller kommissionens och i förekommande fall andra unionens institutioners, organs och byråers skyldigheter i samband med behandling av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 ( 27 ) , när de fullgör sina skyldigheter. 2. Personuppgifter får inte behandlas eller vidarebefordras utom i de fall där det är strikt nödvändigt för tillämpningen av denna förordning. I sådana fall ska förordningarna (EU) 2016/679 och (EU) 2018/1725 tillämpas, beroende på vad som är tillämpligt. 3. Om behandlingen av personuppgifter inte är strikt nödvändig för fullgörandet av de mekanismer som fastställs i denna förordning ska personuppgifterna anonymiseras på ett sådant sätt att den registrerade inte kan identifieras. Artikel 20 Revisioner Revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av personer eller enheter, inbegripet av andra personer eller enheter än de som fått detta i uppdrag av unionens institutioner, organ eller byråer, ska ligga till grund för den övergripande försäkran i enlighet med artikel 127 i budgetförordningen. Revisionsrätten ska granska räkenskaperna över unionens samtliga inkomster och utgifter i enlighet med artikel 287 i EUF-fördraget. Artikel 21 Skyddet av unionens ekonomiska intressen När ett associerat land deltar i instrumentet genom ett beslut antaget enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska det associerade landet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, däribland kontroller på plats och inspektioner, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013. Artikel 22 Information, kommunikation och offentliggörande 1. Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. 2. Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende instrumentet, åtgärder som vidtagits inom ramen för instrumentet och uppnådda resultat. 3. Finansiella medel som tilldelas instrumentet ska bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till de mål som anges i artikel 4. 4. Finansiella medel som tilldelas instrumentet får också bidra till anordnande av spridningsverksamhet, kontaktförmedlingsevenemang och medvetandehöjande verksamhet, särskilt i syfte att öppna upp leveranskedjor för att främja små och medelstora företags gränsöverskridande deltagande. Artikel 23 Utvärdering 1. Senast den 30 juni 2024 ska kommissionen utarbeta en rapport med en utvärdering av genomförandet av de åtgärder som anges i denna förordning och resultaten av dem, samt möjligheten att utvidga förlänga tillämpningen av dem tillämplighet och föreskriva om finansiering av dem, särskilt med hänsyn tagen till säkerhetslägets utveckling. Utvärderingsrapporten ska bygga på samråd med medlemsstaterna och viktiga intressenter och överlämnas till Europaparlamentet och rådet. 2. Med beaktande av utvärderingsrapporten får kommissionen lägga fram förslag till lämpliga ändringar av denna förordning, särskilt i syfte att fortsätta att hantera eventuella kvarstående risker rörande leveranser av relevanta försvarsprodukter. Artikel 24 Ikraftträdande och tillämplighet Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Denna förordning ska tillämpas till och med den 30 juni 2025. Detta ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt denna förordning, eller några åtgärder som är nödvändiga för att skydda unionens ekonomiska intressen. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2023. På Europaparlamentets vägnar R. METSOLA Ordförande På rådets vägnar P. NAVARRO RÍOS Ordförande ( 1 ) Yttrande av den 14 juni 2023 (ännu inte offentliggjort i EUT). ( 2 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 juli 2023 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 20 juli 2023. ( 3 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ) ( 4 ) EUT L 433I, 22.12.2020, s. 28 . ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 159 ). ( 6 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 60 ). ( 7 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 21 ). ( 8 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens ( EUT L 57, 18.2.2021, s. 17 ). ( 9 ) Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom ( EUT L 424, 15.12.2020, s. 1 ). ( 10 ) Rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen ( EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 23 ). ( 11 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 ( EUT L 248, 18.9.2013, s. 1 ). ( 12 ) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen ( EGT L 312, 23.12.1995, s. 1 ). ( 13 ) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter ( EGT L 292, 15.11.1996, s. 2 ). ( 14 ) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ( EUT L 283, 31.10.2017, s. 1 ). ( 15 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen ( EUT L 198, 28.7.2017, s. 29 ). ( 16 ) EGT L 1, 3.1.1994, s. 3 . ( 17 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 av den 19 mars 2019 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen ( EUT L 79 I, 21.3.2019, s. 1 ). ( 18 ) Rådets beslut (EU) 2021/1764 av den 5 oktober 2021 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen, inbegripet förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan (Beslutet om ULT, inbegripet Grönland) ( EUT L 355, 7.10.2021, s. 6 ). ( 19 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG ( EUT L 216, 20.8.2009, s. 76 ). ( 20 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 ( EUT L 107, 26.3.2021, s. 30 ). ( 21 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter ( EUT L 55, 28.2.2011, s. 13 ). ( 22 ) EUT L 123, 12.5.2016, s. 1 . ( 23 ) EUT C 202, 8.7.2011, s. 13 . ( 24 ) Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ( EUT L 72, 17.3.2015, s. 53 ). ( 25 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) ( EUT L 119, 4.5.2016, s. 1 ). ( 26 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) ( EGT L 201, 31.7.2002, s. 37 ). ( 27 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG ( EUT L 295, 21.11.2018, s. 39 ).