L_2020204SV.01000401.xml 26.6.2020 SV Europeiska unionens officiella tidning L 204/4 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2020/873 av den 24 juni 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 575/2013 och (EU) 2019/876 vad gäller vissa anpassningar mot bakgrund av covid-19-pandemin (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande ( 1 ) , med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 2 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 3 ) , och av följande skäl: (1) Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 ( 4 ) tillsammans med Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU ( 5 ) fastställs tillsynsregelverket för kreditinstitut och värdepappersföretag (nedan kallade institut ) som är verksamma i unionen. Detta tillsynsregelverk, som antogs i efterdyningarna av finanskrisen 2007–2008 och som till stor del grundar sig på de internationella standarder som Baselkommittén för banktillsyn (nedan kallad Baselkommittén ) enades om 2010, de så kallade Basel III-reglerna, har bidragit till att öka motståndskraften hos institut som är verksamma i unionen och till att förbättra deras beredskap att hantera potentiella framtida svårigheter, däribland svårigheter som uppstår i samband med eventuella framtida kriser. (2) Sedan förordning (EU) nr 575/2013 trädde i kraft har den ändrats flera gånger för att åtgärda återstående brister i tillsynsregelverket och för att genomföra vissa kvarstående delar av den globala reform av finansiella tjänster som är nödvändig för att säkerställa institutens motståndskraft. Vad gäller dessa ändringar infördes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2395 ( 6 ) övergångsarrangemang i förordning (EU) nr 575/2013 för att mildra inverkan på kapitalbasen av införandet av den internationella redovisningsstandarden (IFRS) 9 Finansiella instrument (IFRS 9). Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/630 ( 7 ) infördes i förordning (EU) nr 575/2013 ett krav på minsta förlusttäckning för nödlidande exponeringar, den så kallade säkerhetsspärren. (3) Vidare infördes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 ( 8 ) i förordning (EU) nr 575/2013 några av de sista delarna av Basel III-reglerna. Dessa delar inbegriper bland annat en ny definition av bruttosoliditetsgraden och en bruttosoliditetsbuffert, vilka båda hindrar institut från att öka sin skuldsättning alltför mycket, samt bestämmelser för en mer förmånlig tillsynsbehandling av vissa programvarutillgångar och för en mer förmånlig behandling av vissa lån med pensioner och löner som säkerhet, en reviderad stödfaktor för lån till små och medelstora företag (nedan kallad stödfaktorn för små och medelstora företag ) och en ny justering av kapitalbaskraven för kreditrisken för exponeringar mot enheter som driver eller finansierar fysiska strukturer eller faciliteter, system och nätverk som tillhandahåller eller stöder väsentliga offentliga tjänster (nedan kallad stödfaktorn för infrastruktur ). (4) Den allvarliga ekonomiska chock som orsakats av covid-19-pandemin och de exceptionella åtgärderna för att begränsa pandemins spridning har haft långtgående effekter på ekonomin. Företagen drabbas av avbrott i leveranskedjor, tillfälliga nedläggningar och minskad efterfrågan, medan hushållen står inför arbetslöshet och lägre inkomster. Offentliga myndigheter på unions- och medlemsstatsnivå har vidtagit kraftfulla åtgärder för att stödja hushåll och solventa företag att bemästra denna allvarliga men tillfälliga avmattning i den ekonomiska aktiviteten och den resulterande likviditetsbristen. (5) Instituten kommer att spela en viktig roll för att bidra till återhämtningen. Samtidigt kommer de sannolikt att påverkas av den försämrade ekonomiska situationen. Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten) (EBA), som inrättats genom Europaparlamentets och rådet förordning (EU) nr 1093/2010 ( 9 ) , Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (Esma), som inrättats genom Europaparlamentets och rådet förordning (EU) nr 1095/2010 ( 10 ) , och de behöriga myndigheterna har tillhandahållit tillfälliga kapital-, likviditets- och operativa lättnader till institut för att säkerställa att instituten kan fortsätta att fylla sin funktion när det gäller att finansiera den reala ekonomin trots de försvårade omständigheterna. I synnerhet kommissionen, Europeiska centralbanken och EBA har förtydligat tillämpningen av den flexibilitet som redan finns i förordning (EU) nr 575/2013 genom att utfärda tolkningar och vägledning för tillämpningen av tillsynsregelverket i samband med covid-19. Sådan vägledning inbegriper kommissionens tolkningsmeddelande av den 28 april 2020 om tillämpningen av regelverken för redovisning och tillsyn för att underlätta bankernas utlåning i EU – Stöd till företag och hushåll under covid-19-pandemin. Som en reaktion på covid-19-pandemin har Baselkommittén också medgett viss flexibilitet vid tillämpningen av internationella standarder. (6) Det är viktigt att institut använder sitt kapital där det behövs mest och att unionens regelverk underlättar detta, samtidigt som det säkerställs att instituten agerar med försiktighet. Utöver den flexibilitet som redan medges i de befintliga reglerna skulle riktade ändringar av förordningarna (EU) nr 575/2013 och (EU) 2019/876 säkerställa att tillsynsregelverket samspelar på ett smidigt sätt med de olika åtgärder som vidtas för att hantera covid-19-pandemin. (7) De extraordinära omständigheterna i samband med covid-19-pandemin och de utmaningar av en aldrig tidigare skådad omfattning som de utlöst kräver omedelbara åtgärder för att säkerställa att institut kan slussa medel till företag och hushåll på ett ändamålsenligt sätt och för att mildra den ekonomiska chock som orsakats av covid-19-pandemin. (8) Garantier som ges i samband med covid-19-pandemin av nationella regeringar eller andra offentliga organ som anses ha lika hög kreditvärdighet enligt den schablonmetod för kreditrisk som anges i del tre i förordning (EU) nr 575/2013 är, vad gäller de riskreducerande effekterna, jämförbara med garantier från officiella exportkreditorgan som avses i artikel 47c i förordning (EU) nr 575/2013. Det är därför berättigat att anpassa kraven på minsta förlusttäckning för nödlidande exponeringar som omfattas av garantier från nationella regeringar eller andra offentliga organ till kraven på nödlidande exponeringar som omfattas av garantier från officiella exportkreditorgan. (9) I samband med covid-19-pandemin har det framkommit indikationer som visar på att möjligheten att tillfälligt undanta vissa exponeringar mot centralbanker från beräkningen av ett instituts totala exponeringsmått, enligt vad som anges i artikel 429a i förordning (EU) nr 575/2013, ändrad genom förordning (EU) 2019/876, skulle kunna visa sig avgörande under en krissituation. Handlingsutrymmet att undanta sådana exponeringar blir dock tillämpligt först den 28 juni 2021. Därför skulle de behöriga myndigheterna inte kunna utnyttja det instrumentet före detta datum för att hantera ökade exponeringar mot centralbanker som förväntas uppstå till följd av de penningpolitiska åtgärder som vidtas för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. Vidare tycks instrumentets ändamålsenlighet försämras av den minskade flexibilitet som följer av den omkalibrering som är kopplad till sådana tillfälliga undantag, vilket skulle begränsa institutens möjligheter att öka exponeringar mot centralbanker i en krissituation. I slutändan kan detta leda till att ett institut tvingas minska sin utlåning till hushåll och företag. För att undvika oönskade konsekvenser i samband med omkalibreringen och för att säkerställa att undantaget blir ändamålsenligt vid eventuella framtida chocker och kriser, bör därför omkalibreringen ändras. För att säkerställa att detta handlingsutrymme kan användas under den nuvarande covid-19-pandemin bör dessutom möjligheten att tillfälligt undanta vissa exponeringar mot centralbanker stå till förfogande redan innan det krav på bruttosoliditetsgrad som fastställs i artikel 92.1 d i förordning (EU) nr 575/2013 blir tillämpligt den 28 juni 2021. Innan de ändrade bestämmelser om beräkning av bruttosoliditetsgraden som införs genom förordning (EU) 2019/876 blir tillämpliga, bör artikel 429a fortsätta att vara tillämplig i den lydelse som följer av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/62 ( 11 ) . (10) Under 2017 reviderade Baselkommittén beräkningen av bruttosoliditetsgradens exponeringsvärde för avistaköp och avistaförsäljning som väntar på avveckling för att säkerställa att behandlingen på ett korrekt sätt återspeglar den inneboende bruttosoliditeten i dessa transaktioner och att eventuella skillnader i redovisningen inte påverkar beräkningen bland institut med jämförbara positioner. I unionen infördes revideringen genom förordning (EU) 2019/876. Denna mer förmånliga behandling blir emellertid inte tillämplig förrän den 28 juni 2021. Eftersom den reviderade beräkningen skulle återspegla en transaktions faktiska bruttosoliditet på ett bättre sätt och samtidigt öka ett instituts förmåga att låna ut och absorbera förluster under covid-19-pandemin, bör instituten ha möjlighet att tillfälligt tillämpa den reviderade beräkningen redan innan den bestämmelse som införts genom förordning (EU) 2019/876 blir tillämplig på alla institut i unionen. (11) Många av de institut som är verksamma i unionen omfattas av IFRS 9 sedan den 1 januari 2018. I enlighet med de internationella standarder som antagits av Baselkommittén infördes genom förordning (EU) 2017/2395 övergångsarrangemang i förordning (EU) nr 575/2013 för att mildra de potentiellt betydande negativa effekterna på institutens kärnprimärkapital till följd av redovisning av förväntade kreditförluster enligt IFRS 9. (12) En tillämpning av IFRS 9 under den ekonomiska tillbakagång som orsakas av covid-19-pandemin skulle kunna leda till en plötslig och betydande ökning av avsättningar för förväntade kreditförluster, eftersom det för många exponeringar kan bli nödvändigt att beräkna de förväntade förlusterna för deras löptid. Baselkommittén, EBA och Esma har klargjort att det förväntas att institut inte mekaniskt tillämpar sina befintliga strategier för förväntade kreditförluster i exceptionella situationer såsom covid-19-pandemin, utan att de i stället utnyttjar den flexibilitet som är inneboende i IFRS 9, till exempel för att ta vederbörlig hänsyn till långsiktiga ekonomiska tendenser. Baselkommittén enades den 3 april 2020 om att tillåta mer flexibilitet vid det genomförande av övergångsarrangemangen som fasar in effekterna av IFRS 9. För att begränsa den volatilitet i det lagstadgade kapitalet som skulle kunna uppstå om covid-19-pandemin leder till en betydande ökning av avsättningar för förväntade kreditförluster är det nödvändigt att förlänga övergångsarrangemangen även i unionsrätten. (13) För att mildra den inverkan som en plötslig ökning av avsättningar för förväntade kreditförluster skulle kunna ha på institutens förmåga att låna ut till kunder då det behövs som allra mest, bör övergångsarrangemangen förlängas med två år, och instituten bör tillåtas att till sitt kärnprimärkapital återföra alla ökningar av nya avsättningar för förväntade kreditförluster som de redovisar under 2020 och 2021 för sina icke-kreditförsämrade finansiella tillgångar. Dessa ändringar skulle ge ytterligare lättnad från covid-19-pandemins effekter på institutens eventuella ökade avsättningsbehov på grund av IFRS 9, samtidigt som övergångsarrangemangen för de belopp för förväntade kreditförluster som fastställts före covid-19-pandemin bibehålls. (14) Institut som tidigare har beslutat att använda eller att inte använda övergångsarrangemangen bör ha möjlighet att dra tillbaka beslutet när som helst under den nya övergångsperioden efter förhandstillstånd av sin behöriga myndighet. Den behöriga myndigheten bör säkerställa att sådana tillbakadraganden inte motiveras av skäl som hör samman med tillsynsarbitrage. Därefter bör instituten, efter förhandstillstånd av den behöriga myndigheten, kunna besluta att inte längre använda övergångsarrangemangen. (15) Covid-19-pandemins extraordinära effekter märks också när det gäller den extrema volatiliteten på finansmarknaderna som tillsammans med osäkerhet leder till ökade räntor på statsskulden, som i sin tur leder till orealiserade förluster när det gäller institutens statsskuldsinnehav. För att mildra de betydande negativa effekterna av statsskuldsmarknadernas volatilitet under covid-19-pandemin på institutens lagstadgade kapital och därmed på institutens förmåga att låna ut till kunder bör en tillfällig försiktighetsmarginal som neutraliserar dessa effekter återinföras. (16) Instituten är skyldiga att dagligen göra utfallstester av sina interna modeller för att bedöma huruvida modellerna genererar tillräckliga kapitalkrav för att absorbera förluster i handelslagret. Brister i kravet på utfallstester, även kallade överskridanden, skulle, om de överstiger ett visst antal per år, leda till att en ytterligare kvantitativ multiplikator tillämpades på kapitalbaskraven för marknadsrisk som beräknas med hjälp av interna modeller. Kravet på utfallstester är ytterst procykliskt under en period med extrem volatilitet, såsom den som orsakas av covid-19-pandemin. Till följd av krisen har den kvantitativa multiplikator för marknadsrisk som tillämpas på interna modeller ökat betydligt. Även om Basel III-reglerna för marknadsrisk gör det möjligt för behöriga myndigheter att mildra sådana extraordinära händelser i interna modeller avseende marknadsrisk, står ett sådant tillsynsmässigt handlingsutrymme inte helt till förfogande enligt förordning (EU) nr 575/2013. Det bör därför införas ytterligare flexibilitet för behöriga myndigheter att mildra de negativa effekterna av den extrema marknadsvolatilitet som observerats under covid-19-pandemin så att de kan undanta överskridanden som skett mellan den 1 januari 2020 och den 31 december 2021 som inte är en följd av brister i interna modeller. På grundval av erfarenheterna från covid-19-pandemin bör kommissionen bedöma om sådan flexibilitet bör ställas till förfogande även vid framtida situationer av extrem marknadsvolatilitet. (17) I mars 2020 reviderade gruppen av centralbankschefer och tillsynschefer (GHOS) tidsplanen för genomförandet av de sista delarna av Basel III-reglerna. De flesta av dessa sista delar har ännu inte genomförts i unionsrätten, men kravet på bruttosoliditetsbuffert för globala systemviktiga institut har redan genomförts genom de ändringar som infördes genom förordning (EU) 2019/876. Därför, och för att säkerställa lika villkor internationellt för institut som är etablerade i unionen och bedriver verksamhet även utanför unionen, bör tillämpningsdatumet för kravet på bruttosoliditetsbuffert i den förordningen skjutas upp med ett år, till den 1 januari 2023. Om tillämpningen av kravet på bruttosoliditetsbuffert skjuts upp skulle det under uppskjutandeperioden inte uppstå några konsekvenser vid en sådan underlåtenhet att uppfylla kravet som avses i artikel 141c i direktiv 2013/36/EU och inte några därtill relaterade utdelningsrestriktioner enligt artikel 141b i samma direktiv. (18) När det gäller lån som beviljats av kreditinstitut till pensionärer eller anställda med avtal om tillsvidareanställning mot ovillkorlig överföring av en del av låntagarens pension eller lön till det kreditinstitutet, ändrades artikel 123 i förordning (EU) nr 575/2013 genom förordning (EU) 2019/876 för att tillåta en mer förmånlig behandling av sådana lån. En tillämpning av en sådan behandling i samband med covid-19-pandemin skulle uppmuntra instituten att öka utlåningen till anställda och pensionärer. Det är därför nödvändigt att tidigarelägga tillämpningsdagen för denna bestämmelse så att den kan användas av instituten redan under covid-19-pandemin. (19) Eftersom stödfaktorn för små och medelstora företag och stödfaktorn för infrastruktur tillåter en mer förmånlig behandling av vissa exponeringar mot små och medelstora företag och mot infrastruktur skulle de, om de tillämpades i samband med covid-19-pandemin, uppmuntra instituten att öka välbehövlig utlåning. Det är därför nödvändigt att tidigarelägga tillämpningsdagen för de två stödfaktorerna så att de kan användas av instituten redan under covid-19-pandemin. (20) Tillsynsbehandlingen av vissa programvarutillgångar ändrades genom förordning (EU) 2019/876 för att ytterligare stödja övergången till en mer digitaliserad banksektor. Mot bakgrund av en påskyndad användning av digitala tjänster som ett resultat av offentliga åtgärder antagna för att hantera covid-19-pandemin bör den dag då de ändringarna börjar tillämpas tidigareläggas. (21) Offentlig finansiering genom utgivning av statsobligationer denominerade i en annan medlemsstats nationella valuta kan vara nödvändig för att stödja åtgärder för att bekämpa konsekvenserna av covid-19-pandemin. För att undvika onödiga begränsningar för institut som investerar i sådana obligationer är det lämpligt att återinföra övergångsarrangemangen för exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker i fall då exponeringarna är denominerade i en annan medlemsstats nationella valuta med avseende på behandlingen av sådana exponeringar enligt kreditriskreglerna och att förlänga övergångsarrangemangen med avseende på behandlingen av sådana exponeringar enligt gränserna för stora exponeringar. (22) Under de exceptionella omständigheter som covid-19-pandemin har lett till förväntas intressenterna bidra till återhämtningsinsatser. EBA, Europeiska centralbanken och andra behöriga myndigheter har utfärdat rekommendationer till institut att avstå från utdelningar och aktieåterköp under covid-19-pandemin. För att säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa rekommendationer bör de behöriga myndigheterna till fullo utnyttja sina tillsynsbefogenheter, inbegripet befogenheter att införa bindande utdelningsrestriktioner för institut eller begränsningar för rörlig ersättning, när så är lämpligt, i enlighet med direktiv 2013/36/EU. På grundval av erfarenheterna från covid-19-pandemin bör kommissionen bedöma om de behöriga myndigheterna bör beviljas fler bindande befogenheter att införa utdelningsrestriktioner under exceptionella omständigheter. (23) Eftersom målet för denna förordning, nämligen att maximera institutens förmåga att låna ut och att absorbera förluster i samband med covid-19-pandemin, samtidigt som det säkerställs att sådana institut är fortsatt motståndskraftiga, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. (24) För att de extraordinära stödåtgärder som antas för att mildra effekterna av covid-19-pandemin ska ha full verkan när det gäller att bevara banksektorns motståndskraft och ge instituten incitament att fortsätta sin utlåning, är det nödvändigt att lättnadseffekten av dessa åtgärder omedelbart återspeglas i hur de lagstadgade kapitalkraven fastställs. Med tanke på att det är brådskande att justera tillsynsregelverket på detta sätt bör denna förordning träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . (25) Med beaktande av den brådska som föranleds av de exceptionella omständigheter som förorsakats av covid-19-pandemin har det ansetts lämpligt att föreskriva ett undantag från den åttaveckorsperiod som avses i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. (26) Förordningarna (EU) nr 575/2013 och (EU) 2019/876 bör därför ändras i enlighet med detta. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ändringar av förordning (EU) nr 575/2013 Förordning (EU) nr 575/2013 ska ändras på följande sätt: 1. I artikel 47c.4 ska inledningsfrasen ersättas med följande: ”4. Med avvikelse från punkt 3 i denna artikel ska följande faktorer tillämpas för den del av den nödlidande exponeringen som garanteras eller försäkras av ett officiellt exportkreditorgan eller garanteras eller motgaranteras av en godtagbar tillhandahållare som avses i artikel 201.1 a–e, där dessa osäkrade exponeringar skulle åsättas riskvikten 0 % enligt del tre avdelning II kapitel 2:”. 2. Artikel 114.6 ska utgå. 3. I artikel 150.1 första stycket d ska led ii ersättas med följande: ”ii) exponeringarna mot nationella regeringar och centralbanker åsätts riskvikten 0 % enligt artikel 114.2 eller 114.4.” 4. Artikel 429a, ändrad genom förordning (EU) 2019/876, ska ändras på följande sätt: a) I punkt 1 ska inledningsfrasen i led n ersättas med följande: ”n) Följande exponeringar mot institutets centralbank med förbehåll för de villkor som fastställs i punkterna 5 och 6:”. b) Punkt 5 ska ändras på följande sätt: i) Inledningsfrasen ska ersättas med följande: ”Instituten får undanta de exponeringar som anges i punkt 1 n om samtliga följande villkor är uppfyllda:”. ii) Följande led ska läggas till: ”c) Institutets behöriga myndighet har efter samråd med relevant centralbank fastställt den dag då de exceptionella omständigheterna anses ha inträtt och offentligt tillkännagett denna dag; dagen ska fastställas till utgången av ett kvartal.” c) I punkt 7 ska definitionerna av ”EM LR ” och ”CB” ersättas med följande: ”EM LR = institutets totala exponeringsmått beräknat i enlighet med artikel 429.4, inbegripet de exponeringar som undantas i enlighet med punkt 1 n i den här artikeln, på den dag som avses i punkt 5 c i den här artikeln, och CB = det dagliga genomsnittliga totala värdet av institutets exponeringar mot sin centralbank, beräknat över den fullständiga uppfyllandeperiod för centralbanksreserver som omedelbart föregår den dag som avses i punkt 5 c, som får undantas i enlighet med punkt 1 n.” 5. Artikel 467 ska utgå. 6. Artikel 468 ska ersättas med följande: ” Artikel 468 Tillfällig behandling av orealiserade vinster och förluster som tas upp till verkligt värde genom annat totalresultat med anledning av covid-19-pandemin 1. Genom undantag från artikel 35 får instituten under perioden 1 januari 2020–31 december 2022 ( perioden för tillfällig behandling ) från beräkningen av sina kärnprimärkapitalposter ta bort belopp A, som fastställts i enlighet med följande formel: där a = beloppet för orealiserade vinster och förluster ackumulerade sedan den 31 december 2019 som redovisas som ’Förändringar i verkligt värde av skuldinstrument värderade till verkligt värde genom annat totalresultat’ i balansräkningen som motsvarar exponeringar mot nationella regeringar, delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter som avses i artikel 115.2 i denna förordning och mot offentliga organ som avses i artikel 116.4 i denna förordning, utom sådana finansiella tillgångar som är kreditförsämrade enligt definitionen i bilaga A till bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (nedan kallad bilagan avseende IFRS 9 ), och f = den tillämpliga faktorn för varje rapporteringsår under perioden för tillfällig behandling i enlighet med punkt 2. 2. Instituten ska tillämpa följande f-faktorer för att beräkna det belopp A som avses i punkt 1: a) 1 under perioden 1 januari 2020–31 december 2020. b) 0,7 under perioden 1 januari 2021–31 december 2021. c) 0,4 under perioden 1 januari 2022–31 december 2022. 3. I fall då ett institut beslutar att tillämpa den tillfälliga behandling som anges i punkt 1 ska det informera den behöriga myndigheten om sitt beslut minst 45 dagar före överföringsdatumet för rapporteringen av de uppgifter som baseras på den behandlingen. Efter förhandstillstånd av den behöriga myndigheten får institutet dra tillbaka sitt ursprungliga beslut en gång under perioden för tillfällig behandling. Om instituten tillämpar den behandlingen ska de offentliggöra detta. 4. Om ett institut från sina kärnprimärkapitalposter tar bort ett belopp för orealiserade förluster i enlighet med punkt 1 i denna artikel ska institutet göra en ny beräkning av samtliga krav som fastställs i denna förordning och i direktiv 2013/36/EU som beräknas genom användning av någon av följande poster: a) Det belopp för uppskjutna skattefordringar som dras av från kärnprimärkapitalposterna i enlighet med artikel 36.1 c eller åsätts en riskvikt i enlighet med artikel 48.4. b) Beloppet för specifika kreditriskjusteringar. Vid omräkning av det relevanta kravet ska institutet inte ta hänsyn till de effekter som avsättningar för förväntade kreditförluster avseende exponeringar mot de nationella regeringar, delstatliga eller lokala självstyrelseorgan och myndigheter som avses i artikel 115.2 i denna förordning och de offentliga organ som avses i artikel 116.4 i denna förordning, exklusive finansiella tillgångar som är kreditförsämrade enligt definitionen i bilaga A till bilagan avseende IFRS 9, har på dessa poster. 5. Under de perioder som anges i punkt 2 i denna artikel ska institut som har valt att tillämpa den tillfälliga behandling som anges i punkt 1 i denna artikel, förutom att offentliggöra den information som krävs enligt del åtta, offentliggöra de belopp för kapitalbas, kärnprimärkapital och primärkapital, total kapitalrelation, kärnprimärkapitalrelation, primärkapitalrelation och bruttosoliditetsgrad som de skulle ha om de inte tillämpade den behandlingen.” 7. Artikel 473a ska ändras på följande sätt: a) Punkt 1 ska ändras på följande sätt: i) I första stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande: ”1. Genom undantag från artikel 50 och till dess att de övergångsperioder som fastställs i punkterna 6 och 6a i den här artikeln löpt ut får följande inkludera det belopp som beräknas i enlighet med den här punkten i sitt kärnprimärkapital:”. ii) Andra stycket ska ersättas med följande: ”Det belopp som avses i första stycket ska beräknas som summan av följande: a) För exponeringar som omfattas av riskvägning i enlighet med del tre avdelning II kapitel 2, beloppet (AB SA ) beräknat i enlighet med följande formel: där A 2,SA = det belopp som beräknats i enlighet med punkt 2. A 4,SA = det belopp som beräknats i enlighet med punkt 4 på grundval av de belopp som beräknats i enlighet med punkt 3. = summan av de förväntade kreditförlusterna under tolv månader, fastställd i enlighet med punkt 5.5.5 i bilagan avseende IFRS 9 och beloppet av förlustreserven för de förväntade kreditförlusterna för återstående löptid, fastställt i enlighet med punkt 5.5.3 i bilagan avseende IFRS 9, exklusive förlustreserven för förväntade kreditförluster för återstående löptid för finansiella tillgångar som är kreditförsämrade enligt definitionen i bilaga A till bilagan avseende IFRS 9, den 1 januari 2020. = summan av de förväntade kreditförlusterna under tolv månader, fastställd i enlighet med punkt 5.5.5 i bilagan avseende IFRS 9 och beloppet av förlustreserven för de förväntade kreditförlusterna för återstående löptid, fastställt i enlighet med punkt 5.5.3 i bilagan avseende IFRS 9, exklusive förlustreserven för förväntade kreditförluster för återstående löptid för finansiella tillgångar som är kreditförsämrade enligt definitionen i bilaga A till bilagan avseende IFRS 9, den 1 januari 2018 eller den dag IFRS 9 tillämpas för första gången, beroende på vilket som infaller senast. f 1 = tillämplig faktor enligt punkt 6. f 2 = tillämplig faktor enligt punkt 6a. t 1 = ökningen av kärnprimärkapitalet som beror på skatteavdrag av beloppet A 2,SA . t 2 = ökningen av kärnprimärkapitalet som beror på skatteavdrag av beloppet A 4,SA . t 3 = ökningen av kärnprimärkapitalet som beror på skatteavdrag av beloppet . b) För exponeringar som omfattas av riskvägning i enlighet med del tre avdelning II kapitel 3, beloppet (AB IRB ) beräknat i enlighet med följande formel: där A 2,IRB = det belopp som beräknats i enlighet med punkt 2 justerat i enlighet med punkt 5 a. A 4,IRB = det belopp som beräknats i enlighet med punkt 4 på grundval av de belopp som beräknats i enlighet med punkt 3 justerade i enlighet med punkt 5 b och c. . = Summan av de förväntade kreditförlusterna under tolv månader, fastställd i enlighet med punkt 5.5.5 i bilagan avseende IFRS 9 och beloppet av förlustreserven för de förväntade kreditförlusterna för återstående löptid, fastställt i enlighet med punkt 5.5.3 i bilagan avseende IFRS 9, exklusive förlustreserven för förväntade kreditförluster för återstående löptid för finansiella tillgångar som är kreditförsämrade enligt definitionen i bilaga A till bilagan avseende IFRS 9, minskat med summan av därmed sammanhängande förväntade förlustbelopp för samma exponeringar som har beräknats i enlighet med artikel 158.5, 158.6 och 158.10 i denna förordning, den 1 januari 2020. Om beräkningen leder till ett negativt tal ska institutet fastställa värdet av till noll. = Summan av de förväntade kreditförlusterna under tolv månader, fastställd i enlighet med punkt 5.5.5 i bilagan avseende IFRS 9 och beloppet av förlustreserven för de förväntade kreditförlusterna för återstående löptid, fastställt i enlighet med punkt 5.5.3 i bilagan avseende IFRS 9, exklusive förlustreserven för förväntade kreditförluster för återstående löptid för finansiella tillgångar som är kreditförsämrade enligt definitionen i bilaga A till bilagan avseende IFRS 9, den 1 januari 2018 eller den dag IFRS 9 tillämpas för första gången, beroende på vilket som infaller senast, minskat med summan av därmed sammanhängande förväntade förlustbelopp för samma exponeringar som har beräknats i enlighet med artikel 158.5, 158.6 och 158.10 i denna förordning. Om beräkningen leder till ett negativt tal ska institutet fastställa värdet av till noll. f 1 = tillämplig faktor enligt punkt 6. f 2 = tillämplig faktor enligt punkt 6a. t 1 = ökningen av kärnprimärkapitalet som beror på skatteavdrag av beloppet A 2,IRB . t 2 = ökningen av kärnprimärkapitalet som beror på skatteavdrag av beloppet A 4,IRB . t 3 = ökningen av kärnprimärkapitalet som beror på skatteavdrag av beloppet .” b) I punkt 3 ska leden a och b ersättas med följande: ”a) Summan av de förväntade kreditförlusterna under tolv månader, fastställd i enlighet med punkt 5.5.5 i bilagan avseende IFRS 9 och beloppet av förlustreserven för de förväntade kreditförlusterna för återstående löptid, fastställt i enlighet med punkt 5.5.3 i bilagan avseende IFRS 9, exklusive förlustreserven för förväntade kreditförluster för återstående löptid för finansiella tillgångar som är kreditförsämrade enligt definitionen i bilaga A till bilagan avseende IFRS 9, på rapporteringsdagen och, om artikel 468 i denna förordning är tillämplig, exklusive förväntade kreditförluster som fastställts för exponeringar som bokförts till verkligt värde genom annat totalresultat i enlighet med punkt 4.1.2 A i bilagan avseende IFRS 9. b) Summan av de förväntade kreditförlusterna under tolv månader, fastställd i enlighet med punkt 5.5.5 i bilagan avseende IFRS 9 och beloppet av förlustreserven för de förväntade kreditförlusterna för återstående löptid, fastställt i enlighet med punkt 5.5.3 i bilagan avseende IFRS 9, exklusive förlustreserven för förväntade kreditförluster för återstående löptid för finansiella tillgångar som är kreditförsämrade enligt definitionen i bilaga A till bilagan avseende IFRS 9 och, om artikel 468 i denna förordning är tillämplig, exklusive förväntade kreditförluster som fastställts för exponeringar som bokförts till verkligt värde genom annat totalresultat i enlighet med punkt 4.1.2 A i bilagan avseende IFRS 9, den 1 januari 2020 eller den dag IFRS 9 tillämpas för första gången, beroende på vilket som infaller senast.” c) I punkt 5 ska leden b och c ersättas med följande: ”b) Instituten ska ersätta det belopp som har beräknats i enlighet med punkt 3 a i denna artikel med summan av de förväntade kreditförlusterna under tolv månader, fastställd i enlighet med punkt 5.5.5 i bilagan avseende IFRS 9 och beloppet av förlustreserven för de förväntade kreditförlusterna för återstående löptid, fastställt i enlighet med punkt 5.5.3 i bilagan avseende IFRS 9, exklusive förlustreserven för förväntade kreditförluster för återstående löptid för finansiella tillgångar som är kreditförsämrade enligt definitionen i bilaga A till bilagan avseende IFRS 9, och, om artikel 468 i denna förordning är tillämplig, exklusive förväntade kreditförluster som fastställts för exponeringar som bokförts till verkligt värde genom annat totalresultat i enlighet med punkt 4.1.2 A i bilagan avseende IFRS 9, minskat med summan av därmed sammanhängande förväntade förlustbelopp för samma exponeringar som har beräknats i enlighet med artikel 158.5, 158.6 och 158.10 i denna förordning på rapporteringsdagen. Om beräkningen leder till ett negativt tal ska institutet fastställa värdet på beloppet som avses i punkt 3 a i den här artikeln till noll. c) Instituten ska ersätta det belopp som har beräknats i enlighet med punkt 3 b i den här artikeln med summan av de förväntade kreditförlusterna under tolv månader, fastställd i enlighet med punkt 5.5.5 i bilagan avseende IFRS 9 och beloppet av förlustreserven för de förväntade kreditförlusterna för återstående löptid, fastställt i enlighet med punkt 5.5.3 i bilagan avseende IFRS 9, exklusive förlustreserven för förväntade kreditförluster för återstående löptid för finansiella tillgångar som är kreditförsämrade enligt definitionen i bilaga A till bilagan avseende IFRS 9, och, om artikel 468 i denna förordning är tillämplig, exklusive förväntade kreditförluster som fastställts för exponeringar som bokförts till verkligt värde genom annat totalresultat i enlighet med punkt 4.1.2 A i bilagan avseende IFRS 9, den 1 januari 2020 eller den dag IFRS 9 tillämpas för första gången, beroende på vilket som infaller senast, minskat med summan av därmed sammanhängande förväntade förlustbelopp för samma exponeringar som har beräknats i enlighet med artikel 158.5, 158.6 och 158.10 i denna förordning den 1 januari 2020 eller den dag IFRS 9 tillämpas för första gången, beroende på vilket som infaller senast. Om beräkningen leder till ett negativt tal ska institutet fastställa värdet på beloppet som avses i punkt 3 b i den här artikeln till noll.” d) Punkt 6 ska ersättas med följande: ”6. Instituten ska tillämpa följande faktorer f 1 för att beräkna beloppen AB SA och AB IRB som avses i punkt 1 andra stycket a och b: a) 0,7 under perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2020. b) 0,5 under perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021. c) 0,25 under perioden från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2022. d) 0 under perioden från och med den 1 januari 2023 till och med den 31 december 2024. Institut vars räkenskapsår inleds efter den 1 januari 2020 men före den 1 januari 2021 ska anpassa datumen i första stycket a–d så att de motsvarar deras räkenskapsår och ska meddela den behöriga myndigheten de anpassade datumen och offentliggöra dem. Institut som börjar tillämpa redovisningsstandarder enligt punkt 1 den 1 januari 2021 eller senare ska tillämpa relevanta faktorer i enlighet med första stycket b–d, och börja med den faktor som motsvarar det år då de redovisningsstandarderna först tillämpades.” e) Följande punkt ska införas: ”6a. Instituten ska tillämpa följande faktorer f 2 för att beräkna beloppen AB SA och AB IRB som avses i punkt 1 andra stycket a och b: a) 1 under perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 31 december 2020. b) 1 under perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021. c) 0,75 under perioden från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2022. d) 0,5 under perioden från och med den 1 januari 2023 till och med den 31 december 2023. e) 0,25 under perioden från och med den 1 januari 2024 till och med den 31 december 2024. Institut vars räkenskapsår inleds efter den 1 januari 2020 men före den 1 januari 2021 ska anpassa datumen i första stycket a–e så att de motsvarar deras räkenskapsår och ska meddela den behöriga myndigheten de anpassade datumen och offentliggöra dem. Institut som börjar tillämpa redovisningsstandarder enligt punkt 1 den 1 januari 2021 eller senare ska tillämpa relevanta faktorer i enlighet med första stycket b–e, och börja med den faktor som motsvarar det år då de redovisningsstandarderna först tillämpades.” f) Följande punkt ska införas: ”7a. Genom undantag från punkt 7 b i denna artikel får instituten, vid omräkning av de krav som fastställs i denna förordning och i direktiv 2013/36/EU, åsätta beloppet AB SA som avses i punkt 1 andra stycket a i denna artikel riskvikten 100 %. Vid beräkning av det totala exponeringsmått som avses i artikel 429.4 i denna förordning ska instituten lägga till beloppen AB SA och AB IRB som avses i punkt 1 andra stycket a och b i den här artikeln till det totala exponeringsmåttet. Instituten får endast en gång välja om de vill använda den beräkning som anges i punkt 7 b eller den beräkning som anges i första stycket i den här punkten. Instituten ska offentliggöra sitt beslut.” g) Punkt 8 ska ersättas med följande: ”8. Förutom att offentliggöra den information som krävs enligt del åtta ska de institut som har valt att tillämpa de övergångsarrangemang som anges i denna artikel under de perioder som anges i punkterna 6 och 6a i denna artikel rapportera till de behöriga myndigheterna och offentliggöra de belopp för kapitalbas, kärnprimärkapital och primärkapital, kärnprimärkapitalrelation, primärkapitalrelation, total kapitalrelation och bruttosoliditetsgrad som de skulle ha om de inte tillämpade denna artikel.” h) Punkt 9 ska ändras på följande sätt: i) Första och andra styckena ska ersättas med följande: ”9. Ett institut ska besluta huruvida det kommer att tillämpa de arrangemang som fastställs i denna artikel under övergångsperioden eller ej och ska informera den behöriga myndigheten om sitt beslut senast den 1 februari 2018. Om ett institut har fått förhandstillstånd av den behöriga myndigheten får det dra tillbaka sitt beslut under övergångsperioden. Instituten ska offentliggöra beslut som fattas i enlighet med detta stycke. Ett institut som har beslutat att tillämpa de övergångsarrangemang som fastställs i denna artikel får besluta att inte tillämpa punkt 4 och ska i så fall informera den behöriga myndigheten om sitt beslut senast den 1 februari 2018. I sådana fall ska institutet fastställa A 4,SA , A 4,IRB , , , t 2 och t 3 som avses i punkt 1 till noll. Om ett institut har fått förhandstillstånd av den behöriga myndigheten får det dra tillbaka sitt beslut under övergångsperioden. Instituten ska offentliggöra beslut som fattas i enlighet med detta stycke.” ii) Följande stycken ska läggas till: ”Ett institut som har beslutat att tillämpa de övergångsarrangemang som fastställs i denna artikel får besluta att inte tillämpa punkt 2 och ska i så fall informera den behöriga myndigheten om sitt beslut utan dröjsmål. I sådana fall ska institutet fastställa A 2,SA , A 2,IRB och t 1 som avses i punkt 1 till noll. Ett institut får dra tillbaka sitt beslut under övergångsperioden förutsatt att det har fått förhandstillstånd av den behöriga myndigheten. De behöriga myndigheterna ska minst en gång om året underrätta EBA om hur denna artikel tillämpas av institut som står under deras tillsyn.” 8. Artikel 495.2 ska utgå. 9. Följande artiklar ska införas: ”Artikel 500a Tillfällig behandling av statsskuld i en annan medlemsstats valuta 1. Genom undantag från artikel 114.2 ska, till och med den 31 december 2024, följande tillämpas för exponeringar mot medlemsstaters nationella regeringar och centralbanker i fall då exponeringarna är denominerade och finansierade i en annan medlemsstats nationella valuta: a) Till och med den 31 december 2022 ska den riskvikt som tillämpas på exponeringsvärdena vara 0 % av den riskvikt som åsatts dessa exponeringar i enlighet med artikel 114.2, b) Den riskvikt som tillämpas på exponeringsvärdena ska 2023 vara 20 % av den riskvikt som åsatts dessa exponeringar i enlighet med artikel 114.2, c) Den riskvikt som tillämpas på exponeringsvärdena ska 2024 vara 50 % av den riskvikt som åsatts dessa exponeringar i enlighet med artikel 114.2. 2. Genom undantag från artiklarna 395.1 och 493.4 får behöriga myndigheter tillåta institut att ådra sig exponeringar enligt punkt 1 i den här artikeln, upp till följande tak: a) 100 % av institutets primärkapital till och med den 31 december 2023. b) 75 % av institutets primärkapital mellan den 1 januari och den 31 december 2024. c) 50 % av institutets primärkapital mellan den 1 januari och den 31 december 2025. De tak som anges i första stycket a, b och c i denna punkt ska tillämpas på exponeringsvärdena efter det att hänsyn tagits till effekten av kreditriskreduceringen i enlighet med artiklarna 399–403. 3. Genom undantag från artikel 150.1 d ii får instituten, efter att ha mottagit förhandsgodkännande från de behöriga myndigheterna och med förbehåll för de villkor som fastställs i artikel 150, även tillämpa schablonmetoden på exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker i fall då dessa exponeringar åsätts riskvikten 0 % enligt punkt 1 i den här artikeln. Artikel 500b Tillfälliga undantag för vissa exponeringar mot centralbanker från det totala exponeringsmåttet med anledning av covid-19-pandemin 1. Genom undantag från artikel 429.4 får ett institut, till och med den 27 juni 2021, från sitt totala exponeringsmått undanta följande exponeringar mot institutets centralbank med förbehåll för de villkor som föreskrivs i punkterna 2 och 3 i den här artikeln: a) Mynt och sedlar som är lagligt betalningsmedel i centralbankens jurisdiktion. b) Tillgångar som motsvarar fordringar på centralbanken, inbegripet reserver som hålls vid centralbanken. Det belopp som undantagits av institutet får inte överstiga det dagliga genomsnittliga beloppet av exponeringar som förtecknas i första stycket a och b under institutets centralbanks senaste fullständiga uppfyllandeperiod. 2. Institutet får undanta de exponeringar som anges i punkt 1 om institutets behöriga myndighet har fastställt, efter samråd med relevant centralbank, och offentligt förklarat att det förekommer exceptionella omständigheter som föranleder undantaget för att underlätta genomförandet av penningpolitiken. De exponeringar som undantas enligt punkt 1 ska uppfylla båda följande villkor: a) De är denominerade i samma valuta som institutets inlåning. b) Deras genomsnittliga löptid överstiger inte i betydande grad den genomsnittliga löptiden för institutets inlåning. Ett institut som undantar exponeringar mot sin centralbank från sitt totala exponeringsmått i enlighet med punkt 1 ska även offentliggöra den bruttosoliditetsgrad som det skulle ha om det inte undantog dessa exponeringar. Artikel 500c Undantag för överskridanden från beräkningen av utfallstesters addend med anledning av covid-19-pandemin Genom undantag från artikel 366.3 får de behöriga myndigheterna under exceptionella omständigheter och i enskilda fall tillåta institut att undanta de överskridanden som konstateras genom institutets utfallstest om hypotetiska eller faktiska ändringar från den beräkning av addenden som föreskrivs i artikel 366.3, förutsatt att dessa överskridanden inte är ett resultat av brister i den interna modellen och att de inträffade mellan den 1 januari 2020 och den 31 december 2021. Artikel 500d Tillfällig beräkning av exponeringsvärdet för avistaköp och avistaförsäljning som väntar på avveckling med anledning av covid-19-pandemin 1. Genom undantag från artikel 429.4 får institut till och med den 27 juni 2021 beräkna exponeringsvärdet för avistaköp och avistaförsäljning som väntar på avveckling i enlighet med punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln. 2. Instituten ska behandla kontanta medel kopplade till avistaförsäljning och värdepapper kopplade till avistaköp som kvarstår på balansräkningen fram till avvecklingsdagen som tillgångar i enlighet med artikel 429.4 a. 3. Institut som i enlighet med den tillämpliga redovisningsramen tillämpar affärsdagsredovisning i fråga om avistaköp och avistaförsäljning som väntar på avveckling ska omvända all kvittning mellan kontantfordringar kopplade till avistaförsäljning som väntar på avveckling och kontantskulder kopplade till avistaköp som väntar på avveckling som är tillåten enligt samma redovisningsram. Efter att instituten har omvänt all sådan kvittning i redovisningen får de kvitta dessa kontantfordringar och kontantskulder mot varandra när både avistaförsäljningen och avistaköpet avvecklas genom leverans mot betalning. 4. Institut som i enlighet med den tillämpliga redovisningsramen tillämpar likviddagsredovisning i fråga om avistaköp och avistaförsäljning som väntar på avveckling ska låta det fulla nominella värdet av de betalningsåtaganden som följer av avistaköpen ingå i det totala exponeringsmåttet. Instituten får kvitta det fulla nominella värdet av betalningsåtaganden kopplade till avistaköp mot det fulla nominella värdet av kontantfordringar kopplade till avistaförsäljning i väntan på avveckling, endast om båda följande villkor är uppfyllda: a) Både avistaköpen och avistaförsäljningarna i fråga avvecklas genom leverans mot betalning. b) Köpta och sålda finansiella tillgångar som är knutna till kontantskulder och kontantfordringar värderas till verkligt värde genom resultatet och ingår i institutets handelslager. 5. Vid tillämpningen av denna artikel ska avistaköp eller avistaförsäljning avse ett köp eller en försäljning av ett värdepapper enligt ett kontrakt som kräver att värdepapperet ska levereras inom den period som generellt fastställts i lag eller genom praxis på den berörda marknaden.” 10. Följande artikel ska införas: ”Artikel 518b Rapport om överskridanden och tillsynsbefogenheter för utdelningsrestriktioner Senast den 31 december 2021 ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om huruvida exceptionella omständigheter som framkallar allvarliga ekonomiska störningar av de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet motiverar att a) de behöriga myndigheterna under sådana perioder tillåts att från institutens interna modeller för marknadsrisk undanta överskridanden som inte är ett resultat av brister i dessa modeller, b) de behöriga myndigheterna under sådana perioder beviljas ytterligare bindande befogenheter att föreskriva restriktioner avseende utdelningar från institut. Kommissionen ska vid behov överväga ytterligare åtgärder.” Artikel 2 Ändringar av förordning (EU) 2019/876 Artikel 3 i förordning (EU) 2019/876 ska ändras på följande sätt: 1. Följande punkt ska införas: ”3a. Följande led i artikel 1 i denna förordning ska tillämpas från och med den 27 juni 2020: a) Led 59, avseende bestämmelserna om behandling av vissa lån som beviljats av kreditinstitut till pensionärer eller anställda enligt artikel 123 i förordning (EU) nr 575/2013. b) Led 133, avseende bestämmelserna om justering för riskvägda icke-fallerade exponeringar mot små och medelstora företag som fastställs i artikel 501 i förordning (EU) nr 575/2013. c) Led 134, avseende bestämmelserna om justeringar av kapitalbaskraven för kreditrisk för exponeringar mot enheter som driver eller finansierar fysiska strukturer eller faciliteter, system och nätverk som tillhandahåller eller stöder väsentliga offentliga tjänster som fastställs i artikel 501a i förordning (EU) nr 575/2013.” 2. Punkt 5 ska ersättas med följande: ”5. Artikel 1.46 b i denna förordning ska, när det gäller det nya kapitalbaskravet för globalt systemviktiga institut enligt artikel 92.1a i förordning (EU) nr 575/2013, tillämpas från och med den 1 januari 2023.” 3. Punkt 7 ska ersättas med följande: ”7. Artikel 1.18 i denna förordning ska, när det gäller artikel 36.1 b i förordning (EU) nr 575/2013 som innehåller bestämmelsen om undantag från avdrag för försiktigt värderade programvarutillgångar, tillämpas från och med den dag då de tekniska standarder för tillsyn som avses i artikel 36.4 i förordning (EU) nr 575/2013 träder i kraft.” Artikel 3 Ikraftträdande och tillämpning Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Den ska tillämpas från och med den 27 juni 2020. Trots andra stycket i denna artikel ska artikel 1.4 tillämpas från och med den 28 juni 2021. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 24 juni 2020. På Europaparlamentets vägnar D. M. SASSOLI Ordförande På rådets vägnar N. BRNJAC Ordförande ( 1 ) EUT C 180, 29.5.2020, s. 4 . ( 2 ) Yttrande av den 10 juni 2020 (ännu inte offentliggjort i EUT). ( 3 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 juni 2020 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 24 juni 2020. ( 4 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 ( EUT L 176, 27.6.2013, s. 1 ). ( 5 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG ( EUT L 176, 27.6.2013, s. 338 ). ( 6 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2395 av den 12 december 2017 om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller övergångsarrangemang för att mildra inverkan på kapitalbasen av införandet av IFRS 9 och för hanteringen av vissa av den offentliga sektorns exponeringar uttryckta i en medlemsstats nationella valuta som stora exponeringar ( EUT L 345, 27.12.2017, s. 27 ). ( 7 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/630 av den 17 april 2019 om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller minsta förlusttäckning för nödlidande exponeringar ( EUT L 111, 25.4.2019, s. 4 ). ( 8 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/876 av den 20 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller bruttosoliditetsgrad, stabil nettofinansieringskvot, krav för kapitalbas och kvalificerade skulder, motpartsrisk, marknadsrisk, exponeringar mot centrala motparter, exponeringar mot företag för kollektiva investeringar, stora exponeringar, rapporteringskrav och krav på offentliggörande av information, samt av förordning (EU) nr 648/2012 ( EUT L 150, 7.6.2019, s. 1 ). ( 9 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG ( EUT L 331, 15.12.2010, s. 12 ). ( 10 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG ( EUT L 331, 15.12.2010, s. 84 ). ( 11 ) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/62 av den 10 oktober 2014 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 när det gäller bruttosoliditetsgraden ( EUT L 11, 17.1.2015, s. 37 ).