L_2019279SV.01003501.xml 31.10.2019 SV Europeiska unionens officiella tidning L 279/35 KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2019/1832 av den 24 oktober 2019 om ändring av bilagorna I, II och III till rådets direktiv 89/656/EEG vad gäller rent tekniska justeringar EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av rådets direktiv 89/656/EEG av den 30 november 1989 om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av personlig skyddsutrustning på arbetsplatsen ( 1 ) , särskilt artikel 9, och av följande skäl: (1) Princip 10 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ( 2 ) , som proklamerades i Göteborg den 17 november 2017, innebär att varje arbetstagare har rätt till en hälsosam, säker och välanpassad arbetsmiljö. Arbetstagarnas rätt till ett gott skydd för hälsa och säkerhet i arbetet och till en arbetsmiljö som passar för deras yrkesverksamhet och gör att de kan stanna kvar i arbetslivet längre inkluderar användning av personlig skyddsutrustning på arbetsplatsen om risker inte kan undvikas eller inte kan begränsas tillräckligt mycket genom andra medel eller arbetsorganisatoriska åtgärder. (2) Genomförandet av de direktiv som rör arbetstagarnas hälsa och säkerhet i arbetet, bl.a. direktiv 89/656/EEG, var föremål för en efterhandsutvärdering, en så kallad Refit-utvärdering. Vid utvärderingen bedömdes direktivens relevans, forskning och nya vetenskapliga rön på de olika aktuella områdena. I Refit-utvärderingen, som redovisas i kommissionens arbetsdokument ( 3 ) , dras bland annat slutsatsen att användningen av personlig skyddsutrustning berör ca 40 % av EU:s arbetskraft, då riskerna på arbetsplatsen inte kan undvikas på annat sätt, och att det finns ett behov av att ta itu med svårigheter i genomförandet av direktiv 89/656/EEG. (3) I sitt meddelande Säkrare och hälsosammare arbetsplatser för alla – modernisering av EU:s lagstiftning och politik på arbetsmiljöområdet ( 4 ) upprepade kommissionen att även om Refit-utvärderingen av EU:s regelverk om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen bekräftade att lagstiftningen på detta område generellt sett är effektiv och ändamålsenlig, finns det utrymme att uppdatera föråldrade bestämmelser och säkerställa bättre och mer omfattande skydd, efterlevnad och tillsyn i praktiken. Kommissionen betonar särskilt behovet av att se över definitionen av personlig skyddsutrustning och dess användning av olika tjänster och sektorer enligt artikel 2 i direktiv 89/656/EEG. (4) I direktiv 89/656/EEG fastställs minimikrav för användning av personlig skyddsutrustning av arbetstagare på arbetsplatsen, som ska användas när risker inte kan undvikas eller inte kan begränsas tillräckligt mycket genom allmänna tekniska skyddsåtgärder eller genom arbetsorganisatoriska åtgärder. För att underlätta införandet av de allmänna regler som krävs enligt artikel 6 i direktiv 89/656/EEG tillhandahåller bilagorna I, II och III till direktiv 89/656/EEG icke-bindande riktlinjer i syfte att underlätta och stödja valet av lämplig personlig skyddsutrustning för de berörda riskerna, verksamheterna och sektorerna. (5) I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/425 ( 5 ) fastställs bestämmelser om konstruktion, tillverkning och saluföring av personlig skyddsutrustning. Genom förordning (EU) 2016/425 ändrades riskklassificeringen av produkter för att göra det lättare för arbetsgivare att förstå och därmed kunna tillhandahålla personlig skyddsutrustning, såsom förklaras närmare i riktlinjerna om personlig skyddsutrustning ( 6 ) som klargör de förfaranden och frågor som avses i förordning (EU) 2016/425. Det är lämpligt att uppdatera bilagorna I, II och III till direktiv 89/656/EEG för att säkerställa överensstämmelse med den riskklassificering som fastställs i förordning (EU) 2016/425 och anpassa dem till den terminologi som används och de typer av personlig skyddsutrustning som avses i förordning (EU) 2016/425. (6) I artikel 4.1 i direktiv 89/656/EEG föreskrivs att arbetsgivaren ska tillhandahålla personlig skyddsutrustning som uppfyller tillämpliga unionsbestämmelser om utformning och tillverkning med hänsyn till säkerhet och hälsa. Enligt samma artikel måste arbetsgivare som tillhandahåller personlig skyddsutrustning till sina anställda säkerställa att sådan personlig skyddsutrustning uppfyller de krav som fastställs i förordning (EU) 2016/425. (7) Bilaga I till direktiv 89/656/EEG innehåller ett vägledande riskschema för användning av personlig skyddsutrustning och fastställer vilka typer av risker som kan uppstå på arbetsplatser i förhållande till olika delar av kroppen som ska skyddas genom personlig skyddsutrustning. Bilaga I bör ändras för att ta hänsyn till nya typer av risker som förekommer på arbetsplatser och för att säkerställa överensstämmelse med den riskklassificering och den terminologi som används, särskilt i förordning (EU) 2016/425. (8) Bilaga II till direktiv 89/656/EEG som innehåller en vägledande ej fullständig förteckning över typer av personlig skyddsutrustning bör ändras för att ta hänsyn till de nya typer av risker som anges i bilaga I till det direktivet. Bilaga II bör också kompletteras med exempel på personlig skyddsutrustning som för närvarande finns på marknaden i överensstämmelse med förordning (EU) 2016/425 och den terminologi som används i den förordningen. (9) Bilaga III till direktiv 89/656/EEG innehåller en vägledande ej fullständig lista över arbeten och arbetsmoment där det kan vara nödvändigt att använda personlig skyddsutrustning, som sammanför de klassificeringar som anges i bilaga I till det direktivet och de typer av personlig skyddsutrustning som beskrivs i bilaga II till det direktivet. Bilaga III till direktiv 89/656/EEG bör omstruktureras för att säkerställa överensstämmelse mellan de termer och klassificeringar som används i de tre bilagorna och förordning (EU) 2016/425. Detta gör det möjligt för arbetsgivare från olika sektorer och branscher att bättre identifiera och tillhandahålla personlig skyddsutrustning som motsvarar specifika arbeten och de specifika typer av risker som arbetstagare utsätts för enligt riskbedömningen. (10) Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor har hörts om de åtgärder som till följd av antagandet av kommissionens meddelande Säkrare och hälsosammare arbetsplatser för alla – modernisering av EU:s lagstiftning och politik på arbetsmiljöområdet krävs för att hålla unionens arbetsmiljölagstiftning effektiv och ändamålsenlig. (11) I sitt yttrande om moderniseringen av sex arbetsmiljödirektiv ( 7 ) av den 6 december 2017 rekommenderar den rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor att direktiv 89/656/EEG ändras för att förbättra dess relevans och ändamålsenlighet. (12) I ett senare yttrande om tekniska uppdateringar av bilagorna till direktiv 89/656/EEG ( 8 ) av den 31 maj 2018 rekommenderar rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor specifika uppdateringar av bilagorna I, II och III till direktiv 89/656/EEG, med beaktande av den senaste tekniska utvecklingen på området och för att säkerställa överensstämmelse med förordning (EU) 2016/425. (13) Vid utarbetandet av den föreliggande uppdateringen av bilagorna I, II och III till direktiv 89/656/EEG biträddes kommissionen av experter som företräder medlemsstater som lämnat tekniskt och vetenskapligt stöd. (14) I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument av den 28 september 2011 ( 9 ) , har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. (15) De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 17 i rådets direktiv 89/391/EEG ( 10 ) . HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilagorna I, II och III till direktiv 89/656/EEG ska ersättas med texten i bilagan till detta direktiv. Artikel 2 1. Medlemsstaterna ska senast den 20 november 2021 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 3 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den 24 oktober 2019. På kommissionens vägnar Jean-Claude JUNCKER Ordförande ( 1 ) EGT L 393, 30.12.1989, s. 18 . ( 2 ) Europeiska pelaren för sociala rättigheter, november 2017, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/social-summit-european-pillar-social-rights-booklet_sv.pdf ( 3 ) SWD(2017) 10 final. ( 4 ) COM(2017) 12. ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/425 av den 9 mars 2016 om personlig skyddsutrustning och om upphävande av rådets direktiv 89/686/EEG ( EUT L 81, 31.3.2016, s. 51 ). ( 6 ) PPE Regulation Guidelines – Guide to application of Regulation (EU) 2016/425 on personal protective equipment , https://ec.europa.eu/docsroom/documents/29201 ( 7 ) Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, dok 1718/2017: Opinion on the Modernisation of Six OSH Directives to Ensure Healthier and Safer Work for All . ( 8 ) Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, dok 443/18: Opinion on technical updates to the annexes of the Personal Protective Equipment Directive (89/656/EEC) . ( 9 ) EUT C 369, 17.12.2011, s. 14 . ( 10 ) Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet ( EGT L 183, 29.6.1989, s. 1 ). BILAGA (1) Bilaga 1 till direktiv 89/656/EEG ska ersättas med följande: ”BILAGA I RISKER I FÖRHÅLLANDE TILL DE KROPPSDELAR SOM SKA SKYDDAS AV PERSONLIG SKYDDSUTRUSTNING (*) (*) Denna förteckning över risker/kroppsdelar kan inte antas vara uttömmande. Riskbedömningen kommer att avgöra om det är nödvändigt att tillhandahålla en personlig skyddsutrustning och dessegenskaper enligt bestämmelserna i detta direktiv. ” (2) Bilaga 2 till direktiv 89/656/EEG ska ersättas med följande: ”BILAGA II ICKE UTTÖMMANDE FÖRTECKNING ÖVER TYPER AV PERSONLIG SKYDDSUTRUSTNING MED BEAKTANDE AV DE RISKER DE GER SKYDD MOT Utrustning för HUVUDSKYDD — Hjälmar och/eller mössor/huvor/huvudbonader mot: — Islag av fallande eller flygande föremål — Kollision med ett hinder — Mekaniska risker (perforering, skrapning) — Statisk kompression (sidokross) — Termiska risker (brand, värme, kyla, varma fasta ämnen inklusive smält metall) — Elchock och arbete med spänning — Kemiska risker — Icke-joniserande strålning (UV, IR, sol- eller svetsstrålning) — Hårnät mot risk för insnärjning Utrustning för HÖRSELSKYDD — Hörselkåpor (exempelvis fästa till en hjälm, hörselkåpor med aktiv bullerdämpning, hörselkåpor med elektrisk ljudingång) — Öronproppar (t.ex. nivåberoende öronproppar, individuellt anpassade öronproppar) Utrustning för ÖGON- OCH ANSIKTSSKYDD — Glasögon, skyddsglasögon och ansiktsvisir (förskrivna linser i förekommande fall) mot: — Mekaniska risker — Termiska risker — Icke-joniserande strålning (UV, IR, sol- eller svetsstrålning) — Joniserande strålning — Fasta aerosoler och vätskor av kemiska och biologiska agens Utrustning för ANDNINGSSKYDD — Filteranordningar mot: — Partiklar — Gaser — Partiklar och gaser — Fasta och/eller flytande aerosoler — Isolerande utrustning, inbegripet med lufttillförsel — Hjälpmedel för självräddning — Dykutrustning Utrustning för HAND- OCH ARMSKYDD — Handskar (inklusive tumvantar och armskydd) mot: — Mekaniska risker — Termiska risker (värme, flammor och kyla) — Elchock och arbete med spänning (antistatiska, ledande, isolerande) — Kemiska risker — Biologiska agens — Joniserande strålning och radioaktiv kontamination — Icke-joniserande strålning (UV, IR, sol- eller svetsstrålning) — Vibrationsrisker — Fingerhättor Utrustning för FOT- OCH BENSKYDD och halkskydd — Skodon (t.ex. skor, inklusive under vissa omständigheter träskor, stövlar som kan ha tåhättor i stål) för skydd mot: — Mekaniska risker — Halkrisker — Termiska risker (värme, flammor och kyla) — Elchock och arbete med spänning (antistatiska, ledande, isolerande) — Kemiska risker — Vibrationsrisker — Biologiska risker — Avtagbara vristskydd mot mekaniska risker — Knäskydd mot mekaniska risker — Damasker mot mekaniska, termiska och kemiska risker och biologiska agens — Tillbehör (t.ex. dubbar, broddar) HUDSKYDD – SKYDDSKRÄMER ( 1 ) — Det kan finnas skyddskrämer mot: — Icke-joniserande strålning (UV, IR, sol- eller svetsstrålning) — Joniserande strålning — Kemikalier — Biologiska agens — Termiska risker (värme, flammor och kyla) Utrustning för KROPPSKYDD/ANDRA HUDSKYDD — Personlig skyddsutrustning för fallskydd, t.ex. säkerhetsblock, helselar, sittselar, stödbälten och fallhindrande kopplingslinor och för stödutrustning, falldämpare, styrda glidlås på förankringslina, repjusteringsanordningar, förankringsanordningar som inte är utformade för att vara permanent fästa och vilka inte kräver något fastsättningsarbete innan de används, anslutningar, kopplingslinor, räddningsselar — Skyddskläder, inbegripet skydd för hela kroppen (t.ex. dräkter, overaller) och delar av kroppen (dvs. damasker, byxor, jackor, västar, förkläden, knäskydd, huvor) mot: — Mekaniska risker — Termiska risker (värme, flammor och kyla) — Kemikalier — Biologiska agens — Joniserande strålning och radioaktiv kontamination — Icke-joniserande strålning (UV, IR, sol- eller svetsstrålning) — Elchock och arbete med spänning (antistatiska, ledande, isolerande) — Insnärjning och fastnande — Räddningsvästar för förebyggande av drunkningsolyckor och flythjälpmedel — Personlig skyddsutrustning som visuellt varslar om att en människa är närvarande ” (3) Bilaga 3 till direktiv 89/656/EEG ska ersättas med följande: ”BILAGA III ICKE UTTÖMMANDE FÖRTECKNING ÖVER VERKSAMHETER OCH SEKTORER DÄR DET KAN VARA NÖDVÄNDIGT ATT ANVÄNDA PERSONLIG SKYDDSUTRUSTNING (*) (*) Riskbedömningen kommer att avgöra om det är nödvändigt att tillhandahålla en personlig skyddsutrustning och dess egenskaper enligt bestämmelserna i detta direktiv. I. FYSISKA RISKER Risker Berörd kroppsdel Typ av personlig skyddsutrustning Exempel på verksamheter där användningen av motsvarande typ av personlig skyddsutrustning kan behövas (*) Branscher och sektorer FYSISKA – MEKANISKA Islag av fallande eller flygande föremål, kollision med hinder och högtrycksstrålar Kraniet Skyddshjälm — Arbete på, under eller i närheten av byggnadsställningar och högt belägna arbetsplatser — Arbete med byggnadsstommar och vägarbeten — Uppsättning och nedtagning av formar — Montering och installation av byggnadsställningar — Montering och installation — Rivning — Sprängning — Arbete i gruvor, diken, schakt och tunnlar — Arbete i närheten av hissar, lyftdon, kranar och transportörer — Arbete under jord, i stenbrott, i grustäkter — Arbete med industriugnar, behållare, maskiner, silon och rörledningar — Slakt och styckning vid slakterier — Hantering av last eller transport och lagring — Skogsarbete — Arbete på stålbroar, på stålbyggnadskonstruktioner, hydrauliska stålkonstruktioner, masugnar, stålverk och valsverk, stora behållare, stora rörledningar, ångpanneanläggningar och kraftstationer — Jord- och bergarbete — Arbete med bultpistol — Arbete med masugnar, direktreduktionsanläggningar, stålverk, valsverk, metallsmältverk, smide, hammarsmide och gjuterier — Arbete som innebär färd med cyklar och cyklar med mekanisk framdrivningsanordning — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Tillverkning, installation och underhåll av maskiner — Varvsindustri — Gruvindustri — Energiproduktion — Uppbyggnad och underhåll av infrastruktur — Järn- och stålindustrin — Slakterier — Tågrangering — Hamnar, transport och logistik — Skogsindustri Ögon och/eller ansikte Glasögon, skyddsglasögon och ansiktsvisir — Svetsning, slipning, skärningsarbete — Manuellt hamrande — Borrning och mejsling — Huggning och bearbetning av sten — Arbete med bultpistol — Användning av svarv, fräs och borr — Hammarsmide — Slipning och slaggning — Blästring — Användning av röjsåg eller motorsåg — Tandvård och kirurgiska ingrepp — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Tillverkning, installation och underhåll av maskiner — Varvsindustri — Gruvindustri — Energiproduktion — Uppbyggnad och underhåll av infrastruktur — Järn- och stålindustrier — Metall- och träindustrier — Stenhuggning — Trädgårdsskötsel — Hälso- och sjukvård — Skogsbruk Fot och ben (delar) Skodon (skor/stövlar, etc.) med skyddståhättor Skodon med mellanfotsskydd — Arbete med byggnadsstommar och vägarbeten — Uppsättning och nedtagning av formar — Montering och installation av byggnadsställningar — Rivning — Sprängning — Bearbetning av sten — Slakt och styckning — Transport och lagring — Hantering av formar inom keramisk industri — Hantering av fryst kött och förpackningar med konserverad mat — Tillverkning, hantering och bearbetning av planglas och glaskärl — Ombyggnads- och underhållsarbete — Skogsarbete — Arbete med betong och prefabricerade element inklusive montering och nedtagning av formar — Arbete på byggarbetsplatser och lager — Takarbete — Arbete på stålbroar, stålbyggnader, master, torn, hissar, vattenbyggnadskonstruktioner av stålkraftsstationer, masugnar, stålverk och valsverk, stora behållare, stora rörledningar, kranar, ångpannor och kraftstationer — Konstruktion av ugnar, installation av värme- och ventilationsanläggningar och metallkonstruktioner — Arbete vid masugnar, direktreduktionsanläggningar, stålverk, valsverk, metallsmältverk, smide, hammarsmide, anläggningar för varmpressning och kalldragning. — Arbete i stenbrott och grustäkter — Hantering av formar inom keramisk industri — Arbete med infodring av ugn inom keramisk industri — Tågrangering — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Tillverkning, installation och underhåll av maskiner — Varvsindustri — Gruvindustri — Energiproduktion — Uppbyggnad och underhåll av infrastruktur — Järn- och stålindustrin — Slakterier — Logistikföretag — Tillverkningsindustrin — Glasindustri — Skogsindustri Fall orsakade av halka Fot Halkfria skodon — Arbeten på hala ytor — Arbeten i miljöer med hög luftfuktighet — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Slakteri — Rengöring — Livsmedelsbranschen — Trädgårdsskötsel — Fiskerinäringen Fall från hög höjd Hel kropp Personlig skyddsutrustning som är avsedd att hindra eller dämpa fall från hög höjd — Arbete på byggnadsställningar — Montering av prefabricerade element — Arbete i master — Takarbete — Arbete på vertikala eller lutande ytor — Arbete i högt belägna kranskötarhytter — Arbete i högt belägna kranförarhytter till gaffeltruckar — Arbete högt uppe i borrtorn — Arbete i schakt och avloppsbrunnar — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Underhåll av infrastruktur Vibrationer Händer Skyddshandskar — Arbete med handstyrda verktyg — Tillverkningsindustrin — Byggnadsarbete — Anläggningsarbeten Statisk kompression av delar av kroppen Knä (delar av ben) Knäskydd — Installation av block, plattor och marktegel på golvet — Byggarbeten — Anläggningsarbeten Fot Skodon med tåhättor — Rivning — Lasthantering — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Transport och lagring — Underhåll Mekaniska skador (skrap-, stick- och skärsår, sår eller huggskador) Ögon och/eller ansikte Glasögon, skyddsglasögon och ansiktsvisir — Arbete med handstyrda verktyg — Svetsning och smide — Sllipning och skärningsarbete — Mejsling — Huggning och bearbetning av sten — Användning av svarv, fräs och borr — Hammarsmide — Slipning och slaggning — Blästring — Användning av röjsåg eller motorsåg — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Gruvindustri — Energiproduktion — Underhåll av infrastruktur — Järn- och stålindustrier — Metall- och träindustrier — Stenhuggning — Trädgårdsskötsel — Skogsbruk Händer Mekaniska skyddshandskar — Arbete med stålramar — Hantering av vassa föremål, dock inte vid maskinarbete där det finns risk att handsken fastnar i maskinen. — Normalt förekommande arbete med kniv inom tillverkning och styckning — Byte av knivar i skärmaskiner — Skogsarbete — Trädgårdsarbete — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Underhåll av infrastruktur — Tillverkningsindustrin — Livsmedelsindustri — Slakt — Skogsindustri Underarmar Armskydd — Urbenings- och styckningsarbete — Livsmedelsindustri — Slakt Bål/Underkropp/Ben Skyddsförkläden, damasker Byxor med penetrationsskydd (byxor med skydd mot skärskador) — Normalt förekommande arbete med kniv inom tillverkning och styckning — Skogsarbete — Livsmedelsindustri — Slakt — Skogsindustri Fot Skodon med penetrationsskydd — Arbete med byggnadsstommar och vägarbeten — Rivning — Uppsättning och nedtagning av formar — Skogsarbete — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Gruvindustri — Skogsindustri Insnärjning och fastnande Hel kropp Skyddskläder som används där risk föreligger att fastna i rörliga delar — Snärja in sig i delar av maskiner — Fastna i delar av maskiner — Fastna med kläder i delar av maskiner — Svepas iväg — Maskintillverkning — Tillverkning av tunga maskiner — Anläggningsarbeten — Byggarbeten — Jordbruk FYSISKA – BULLER Buller Öron Hörselskydd — Arbete vid metallpressar — Arbete med tryckluftsborrar — Markpersonalens arbete på flygplatser — Arbete med motordrivna verktyg — Sprängning — Pålningsarbete — Trä- och textilarbete — Metallindustri — Tillverkningsindustri — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Flygindustri — Gruvindustri FYSISKA – TERMISKA Hetta och/eller brand Ansikte/Hela huvudet Huvudskydd för svetsning, hjälmar/mössor mot hetta eller brand, skyddshuvor mot hetta och/eller flammor — Förekomst av höga temperaturer, utstrålande värme eller brand i arbetet — Arbete med och i närheten av smält material — Arbete med plastsvetsningspistoler — Järn- och stålindustri — Metallindustri — Underhållstjänster — Tillverkningsindustrin Bål/Underkropp/Ben Skyddsförkläden, damasker — Svetsning och smide — Gjutning — Järn- och stålindustri — Metallindustri — Underhållstjänster — Tillverkningsindustri Hand Skyddshandskar mot hetta och/eller flammor — Svetsning och smide — Förekomst av höga temperaturer, utstrålande värme eller brand i arbetet — Arbete med och i närheten av smält material — Järn- och stålindustri — Metallindustri — Underhållstjänster — Tillverkningsindustri Underarmar Armskydd — Svetsning och smide — Arbete med och i närheten av smält material — Järn- och stålindustri — Metallindustri — Underhållstjänster — Tillverkningsindustri Fot Skodon mot hetta och/eller flammor — Arbete med och i närheten av smält material — Järn- och stålindustri — Metallindustri — Underhållstjänster — Tillverkningsindustri Hela kroppen/delar av kroppen Kläder för skydd mot hetta och/eller flammor — Förekomst av höga temperaturer, utstrålande värme eller brand i arbetet — Järn- och stålindustri — Metallindustri — Skogsindustri Kyla Hand Skyddshandskar mot kyla Fot Skodon mot kyla — Arbete utomhus i extrem kyla — Arbete i frysrum — Arbete med kryogena vätskor — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Gruvindustri — Livsmedelsbranschen — Jordbruk och fiskeri Hela kroppen/delar av kroppen inklusive huvudet Skyddsklädsel mot kyla — Arbete utomhus i kyla — Arbete i frysrum — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Gruvindustri — Livsmedelsbranschen — Jordbruk och fiskeri — Transport och lagring FYSISKA – ELEKTRISKA Elektrisk stöt (direkt eller indirekt) Hela huvudet Elektriskt isolerande hjälmar Händer Elektriskt isolerande handskar Fot Elektriskt isolerande skodon Hela kroppen/Händer/Fot Ledande personlig skyddsutrustning avsedd att bäras av utbildad personal under arbete med en nominell spänning upp till 800 kV AC och 600 kV DC — Arbete med spänning eller nära spänningsförande delar under elektrisk spänning — Arbete med elektriska system — Energiproduktion — Överföring och distribution av elenergi — Underhåll av industrianläggningar — Byggarbeten — Anläggningsarbeten Statisk elektricitet Händer Antistatiska handskar Hantering av plast och gummi Ihällning, insamling eller påfyllning i behållare Arbete i närheten av delar med hög laddning, som transportbälten Hantering av sprängämnen — Tillverkningsindustri — Foderindustri — Förpacknings- och emballeringsanläggningar — Tillverkning, lagring eller transport av sprängämnen — Fot — Antistatiska/ledande skodon — Hel kropp — Antistatiska kläder FYSISKA – STRÅLNING Icke-joniserande strålning, inklusive solljus (förutom direkt observation) Huvud Mössor och hjälmar — Arbete utomhus — Fiske och jordbruk — Byggarbeten — Anläggningsarbeten Ögon Glasögon, skyddsglasögon och ansiktsvisir — Arbete vid värmestrålning — Ugnsverksamhet — Arbete med laser — Arbete utomhus — Svetsning och skärning med gas — Glasblåsning — Bakteriedödande lampor — Järn- och stålindustri — Tillverkningsindustri — Fiske och jordbruk Hela kroppen (hud) Personlig skyddsutrustning mot naturlig och artificiell UV-ljus — Arbete utomhus — Elektrisk svetsning — Bakteriedödande lampor — Xenonlampor — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Gruvindustri — Energiproduktion — Underhåll av infrastruktur — Fiske och jordbruk — Skogsindustri — Trädgårdsskötsel — Livsmedelsindustri — Plastindustri — Grafisk industri Joniserande strålning Ögon Glasögon/skyddsglasögon mot joniserande strålning Händer Skyddshandskar mot joniserande strålning — Verksamhet i röntgenanläggningar — Verksamhet på området för medicinsk radiodiagnos — Arbete med radioaktiva produkter — Hälso- och sjukvård — Veterinärvård — Anläggning för hantering av radioaktivt avfall — Energiproduktion Bål/underkropp/del av kropp Skyddsförkläde mot röntgen /Jacka/Väst/Kjol mot röntgenstrålar — Verksamhet i röntgenanläggningar — Verksamhet på området för medicinsk radiodiagnos — Hälso- och sjukvård — Veterinärvård — Tandvård — Urologi — Kirurgi — Interventionell radiologi — Laboratorier Huvud Huvudbonader & Mössor Personlig skyddsutrustning för skydd mot t.ex. utveckling av hjärntumörer — Arbetsplatser och anläggningar för medicinsk röntgen — Hälso- och sjukvård — Veterinärvård — Tandvård — Urologi — Kirurgi — Interventionell radiologi Del av kropp Personlig skyddsutrustning för skydd av sköldkörteln Personlig skyddsutrustning för skydd av könskörtlar — Verksamhet i röntgenanläggningar — Verksamhet på området för medicinsk radiodiagnos — Hälso- och sjukvård — Veterinärvård Hel kropp Skyddskläder mot joniserande strålning — Verksamhet på området för medicinsk radiodiagnos — Arbete med radioaktiva produkter — Energiproduktion — Anläggning för hantering av radioaktivt avfall II. KEMISKA RISKER (inklusive nanomaterial) * Risker Berörd kroppsdel Typ av personlig skyddsutrustning Exempel på verksamheter där användningen av motsvarande typ av personlig skyddsutrustning kan behövas (*) Branscher och sektorer KEMISKA – AEROSOLER Fasta (damm, ångor, rök, fiber och nanomaterial) Andningsorganen Andningsskydd mot partiklar — Rivning — Sprängning — Slipning och polering av ytor — Förekomst av asbest i arbetet — Användning av material som består av eller som innehåller nanopartiklar — Svetsning — Skorstensfejning — Arbete med infodring av masugnar och skänkar där det kan finnas damm — Arbete i närheten av masugnstappning där det kan finnas ångor av tungmetall — Arbete i närheten av en masugns chargeringsutrustning — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Gruvindustri — Järn- och stålindustrier — Metall- och träindustrier — Bilindustrin — Stenhuggning — Läkemedelsindustrin — Sjukvårdstjänster — Beredning av läkemedel för cytostatikabehandling Händer Kemiska skyddshandskar och skyddskrämer som tillbehör till skydd — Förekomst av asbest i arbetet — Användning av material som består av eller som innehåller nanopartiklar — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Underhåll av industrianläggningar Hel kropp Skyddskläder mot fasta partiklar — Rivning — Förekomst av asbest i arbetet — Användning av material som består av eller som innehåller nanopartiklar — Skorstensfejning — Beredning av växtskyddsmedel — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Underhåll av industrianläggningar — Jordbruk Ögon Glasögon, skyddsglasögon och ansiktsvisir — Träarbeten — Vägarbeten — Gruvindustri — Metall- och träindustri — Anläggningsarbeten Vätska (dimmor och ångor) Andningsorganen Andningsskydd mot partiklar — Ytbehandling (t.ex. lackering/målning, blästring) — Ytrengöring — Metallindustri — Tillverkningsindustri — Bilindustri Händer Kemiska skyddshandskar — Ytbehandling — Ytrengöring — Arbete med sprutande vätskor — Arbete med syror och lut, desinfektionsmedel och frätande rengörningsmedel — Metallindustri — Tillverkningsindustri — Bilindustri Hel kropp Kemiska skyddskläder — Ytbehandling — Ytrengöring — Metallindustri — Tillverkningsindustri — Bilindustri KEMISKA – VÄTSKOR Nedsänkning Stänk, duschar och strålar Händer Kemiska skyddshandskar — Arbete med sprutande vätskor — Arbete med syror och lut, desinfektionsmedel och frätande rengörningsmedel — Arbete med ytbeläggningar — Garvning — Arbete i frisörsalonger och skönhetssalonger — Textil- och konfektionsindustri — Rengöringsindustri — Bilindustri — Skönhetsvård och hårvård Underarmar Kemiska armskydd — Arbete med syror och lut, desinfektionsmedel och frätande rengörningsmedel — Rengöring — Kemisk industri — Rengöringsindustri — Bilindustri Fot Kemiska skyddsskor — Arbete med sprutande vätskor — Arbete med syror och lut, desinfektionsmedel och frätande rengörningsmedel — Textil- och konfektionsindustri — Rengöringsindustri — Bilindustri Hel kropp Kemiska skyddskläder — Arbete med sprutande vätskor — Arbete med syror och lut, desinfektionsmedel och frätande rengörningsmedel — Rengöring — Kemisk industri — Rengöringsindustri — Bilindustri — Jordbruk KEMISKA – GASER OCH ÅNGOR Gaser och ångor Andningsorganen Andningsskydd mot gaser — Ytbehandling (t.ex. lackering/målning, blästring) — Ytrengöring — Arbete i lokaler för fermentering och destillering — Arbete inne i tankar och rötkammare — Arbete i behållare, små utrymmen och vid gaseldade industriugnar där det kan vara risk för gasutsläpp eller syrebrist — Skorstensfejning — Desinfektionsmedel och frätande rengöringsmedel — Arbete i närheten av gaskonvertrar och gasledningar på masugnar — Metallindustri — Bilindustri — Tillverkningsindustri — Rengöringsindustri — Tillverkning av alkoholhaltiga drycker — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Kemisk industri — Petrokemisk industri Händer Kemiska skyddshandskar — Ytbehandling — Ytrengöring — Arbete i lokaler för fermentering och destillering — Arbete inne i tankar och rötkammare — Arbete i behållare, små utrymmen och vid gaseldade industriugnar där det kan vara risk för gasutsläpp eller syrebrist — Metallindustri — Bilindustri — Tillverkningsindustri — Tillverkning av alkoholhaltiga drycker — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Kemisk industri — Petrokemisk industri Hel kropp Kemiska skyddskläder — Ytbehandling — Ytrengöring — Arbete i lokaler för fermentering och destillering — Arbete inne i tankar och rötkammare — Arbete i behållare, små utrymmen och vid gaseldade industriugnar där det kan vara risk för gasutsläpp eller syrebrist — Metallindustri — Bilindustri — Tillverkningsindustri — Tillverkning av alkoholhaltiga drycker — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Kemisk industri — Petrokemisk industri Ögon Glasögon, skyddsglasögon och ansiktsvisir — Sprutmålning — Träarbeten — Gruvdrift — Bilindustri — Tillverkningsindustri — Gruvindustri — Kemisk industri — Petrokemisk industri III. BIOLOGISKA AGENS Risker Berörd kroppsdel Typ av personlig skyddsutrustning Exempel på verksamheter där användningen av motsvarande typ av personlig skyddsutrustning kan behövas (*) Branscher och sektorer BIOLOGISKA AGENS (innefattade i) - AEROSOLER Fasta ämnen och vätskor Andningsorganen Andningsskydd mot partiklar — Arbete som innebär kontakt med vätskor och vävnader från människor och djur — Förekomst av biologiska agens i arbetet — Hälso- och sjukvård — Veterinärmottagningar — Kliniska laboratorier — Forskningslaboratorier. — Ålderdomshem — Servicehem — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Livsmedelsbranschen — Biokemisk produktion Händer Skyddshandskar mot mikroorganismer Hela kroppen/delar av kroppen Skyddskläder mot biologiska agens Ögon och/eller ansikte Glasögon, skyddsglasögon och ansiktsvisir — Arbete som innebär kontakt med vätskor och vävnader från människor och djur — Förekomst av biologiska agens i arbetet — Hälso- och sjukvård — Veterinärmottagningar — Kliniska laboratorier — Forskningslaboratorier. — Ålderdomshem — Servicehem — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Livsmedelsbranschen BIOLOGISKA AGENS (innefattade i) - VÄTSKOR Direkt och indirekt kontakt Händer Skyddshandskar mot mikroorganismer Hela kroppen/delar av kroppen Skyddskläder mot biologiska agens Ögon och/eller ansikte Skyddsglasögon och ansiktsvisir — Arbete som innebär kontakt med vätskor och vävnader från människor och djur (bett och stick) — Förekomst av biologiska agens i arbetet — Hälso- och sjukvård — Veterinärmottagningar — Kliniska laboratorier — Forskningslaboratorier. — Ålderdomshem — Servicehem — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Livsmedelsbranschen — Skogsindustri Stänk, duschar och strålar Händer Skyddshandskar mot mikroorganismer — Arbete som innebär kontakt med vätskor och vävnader från människor och djur — Förekomst av biologiska agens i arbetet — Hälso- och sjukvård — Veterinärmottagningar — Kliniska laboratorier — Forskningslaboratorier. — Ålderdomshem — Servicehem — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Livsmedelsbranschen Underarmar Armskydd mot mikroorganismer — Arbete som innebär kontakt med vätskor och vävnader från människor och djur — Förekomst av biologiska agens i arbetet — Hälso- och sjukvård — Veterinärmottagningar — Kliniska laboratorier — Forskningslaboratorier. — Ålderdomshem — Servicehem — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Livsmedelsbranschen Fot/ben Skyddande överdragsstövlar och damasker — Arbete som innebär kontakt med vätskor och vävnader från människor och djur — Förekomst av biologiska agens i arbetet — Hälso- och sjukvård — Veterinärmottagningar — Kliniska laboratorier — Forskningslaboratorier. — Ålderdomshem — Servicehem — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Livsmedelsbranschen Hel kropp Skyddskläder mot biologiska agens — Arbete som innebär kontakt med vätskor och vävnader från människor och djur — Förekomst av biologiska agens i arbetet — Hälso- och sjukvård — Veterinärmottagningar — Kliniska laboratorier — Forskningslaboratorier. — Ålderdomshem — Servicehem — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Livsmedelsbranschen BIOLOGISKA AGENS (innefattade i) - MATERIAL, PERSONER, DJUR OSV. Direkt och indirekt kontakt Händer Skyddshandskar mot mikroorganismer Hela kroppen/delar av kroppen Skyddskläder mot biologiska agens Ögon och/eller ansikte Skyddsglasögon och ansiktsvisir — Arbete som innebär kontakt med vätskor och vävnader från människor och djur (bett och stick) — Förekomst av biologiska agens i arbetet — Hälso- och sjukvård — Veterinärmottagningar — Kliniska laboratorier — Forskningslaboratorier. — Ålderdomshem — Servicehem — Avloppsreningsverk — Avfallsbehandlingsanläggning — Livsmedelsbranschen — Skogsindustri IV. ÖVRIGA RISKER Risker Berörd kroppsdel Typ av personlig skyddsutrustning Exempel på verksamheter där användningen av motsvarande typ av personlig skyddsutrustning kan behövas (*) Branscher och sektorer Icke-synlighet Hel kropp Personlig skyddsutrustning som visuellt varslar om att en människa är närvarande — Arbete i närheten av fordon i rörelse — Asfaltering och vägmarkering — Järnvägsarbeten — Framförande av transportmedel — Markpersonalens arbete på flygplatser — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Gruvindustri — Transporttjänster och passagerartransporter Syrebrist Andningsorganen Isolerande andningsskydd — Arbete i slutna utrymmen — Arbete i lokaler för fermentering och destillering — Arbete inne i tankar och rötkammare — Arbete i behållare, små utrymmen och vid gaseldade industriugnar där det kan vara risk för gasutsläpp eller syrebrist — Arbete i brunnar, kanaler och andra platser under jord i anslutning till avloppssystemet — Tillverkning av alkoholhaltiga drycker — Anläggningsarbeten — Kemisk industri — Petrokemisk industri Andningsorganen Dykutrustning — Undervattensarbeten — Anläggningsarbeten Drunkning Hel kropp Räddningsväst — Arbete på eller vid vatten — Arbete i havet — Arbete i flygplan — Fiskerinäringen — Flygteknikindustri — Byggarbeten — Anläggningsarbeten — Varvsindustri — Hamnar ” ( 1 ) Som ett resultat av riskbedömningen kan under vissa omständigheter skyddskrämer användas tillsammans med annan personlig skyddsutrustning i syfte att skydda arbetstagares hud från risker. Skyddskrämer är personlig skyddsutrustning som omfattas av direktiv 89/656/EEG, eftersom denna typ av utrustning under vissa omständigheter kan betraktas som tillbehör i den mening som avses i artikel 2 i direktiv 89/656/EEG. Skyddskrämer är emellertid inte personlig skyddsutrustning enligt definitionen i artikel 3.1 i förordning (EU) 2016/425.