L_2021170SV.01014901.xml 12.5.2021 SV Europeiska unionens officiella tidning L 170/149 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2018/1092 (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 173.3, 182.4 och 183 samt artikel 188 andra stycket, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 2 ) , och av följande skäl: (1) Unionens geopolitiska kontext har förändrats dramatiskt under det senaste årtiondet. Situationen i Europas grannregioner är instabil och unionen står inför en komplex och svårhanterad miljö där nya hot, såsom hybrid- och cyberangrepp, framträder samtidigt som mer konventionella utmaningar återkommer. I denna situation anser både de europeiska medborgarna och deras politiska ledare att fler gemensamma åtgärder måste vidtas på försvarsområdet. (2) Försvarssektorn präglas av ökande kostnader för försvarsmateriel och höga kostnader för forskning och utveckling (FoU), vilket begränsar inledandet av nya försvarsprogram och direkt påverkar den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basens konkurrenskraft och innovationsförmåga. Mot bakgrund av den kostnadseskaleringen bör utvecklingen av en ny generation större försvarssystem och ny försvarsteknik stödjas på unionsnivå för att öka samarbetet mellan medlemsstaterna kring investeringar i försvarsmateriel. (3) I sitt meddelande av den 30 november 2016 En europeisk försvarshandlingsplan åtog sig kommissionen att komplettera, stimulera och befästa medlemsstaternas samarbete för att utveckla försvarsteknisk och försvarsindustriell förmåga som svar på säkerhetsutmaningarna samt att främja en konkurrenskraftig, innovativ och effektiv europeisk försvarsindustri i och utanför unionen. Därutöver åtog sig kommissionen att stödja skapandet av en mer integrerad försvarsmarknad i unionen och främja spridningen av europeiska försvarsprodukter och europeisk försvarsteknik på den inre marknaden, så att beroendet av källor utanför unionen minskar. Kommissionen föreslog i synnerhet att en europeisk försvarsfond skulle inrättas för att stödja investeringar i gemensam forskning och gemensam utveckling i fråga om försvarsprodukter och teknik, och därmed främja synergieffekter och kostnadseffektivitet, och att medlemsstaternas gemensamma inköp och underhåll av försvarsmateriel skulle främjas. Den europeiska försvarsfonden bör komplettera den nationella finansiering som redan används för detta ändamål, fungera som incitament för medlemsstaterna att samarbeta och investera mer på försvarsområdet och stödja samarbete under hela livscykeln för försvarsprodukter och teknik. (4) Den europeiska försvarsfonden bör bidra till en stark, konkurrenskraftig och innovativ europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas och komplettera unionens initiativ för en mer integrerad europeisk försvarsmarknad, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG ( 3 ) och 2009/81/EG ( 4 ) om överföring och upphandling inom unionen inom försvarssektorn, som antogs 2009. (5) I syfte att bidra till ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga hos unionens försvarsindustri bör en europeisk försvarsfond ( fonden ) inrättas för en period på sju år för att anpassa dess löptid till löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027 (den fleråriga budgetramen 2021–2027), som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ( 5 ) på grundval av ett integrerat tillvägagångssätt. Fondens syfte är att stärka konkurrenskraften, innovationen, effektiviteten och det tekniska oberoendet hos unionens försvarsindustri och därmed bidra till unionens strategiska oberoende genom stöd till gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaterna och samarbete mellan företag, forskningscentrum, nationella förvaltningar, internationella organisationer och universitet i hela unionen, både i forsknings- och utvecklingsfaserna för försvarsprodukter och teknik. För att uppnå mer innovativa lösningar och främja en öppen inre marknad bör fonden stödja och underlätta ett utökat gränsöverskridande samarbete för små och medelstora företag och midcap-bolag inom försvarssektorn. Inom unionen kartläggs brister som rör gemensam försvarsförmåga inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, särskilt genom förmågeutvecklingsplanen, medan man i den överbryggande strategiska forskningsagendan även kartlägger gemensamma mål för försvarsforskningen. Andra unionsprocesser, såsom den samordnade årliga försvarsöversikten och det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco), syftar till att stödja genomförandet av relevanta prioriteringar genom att identifiera och tillvarata möjligheter till fördjupat samarbete med sikte på att förverkliga unionens ambitioner på säkerhets- och försvarsområdet. När så är lämpligt bör även hänsyn tas till regionala och internationella prioriteringar, inklusive inom ramen för Nato, om de är förenliga med unionens prioriteringar och inte hindrar någon medlemsstat eller något associerat land från att delta, samtidigt som onödig överlappning bör undvikas. (6) Forskningsfasen kopplad till utveckling av försvarsförmågor är avgörande, eftersom den är grundläggande för den europeiska industrins kapacitet och oberoende när det gäller utveckling av försvarsprodukter och medlemsstaternas oberoende i egenskap av slutanvändare av sådana produkter. Forskningsfasen kan innebära betydande risker, särskilt risker som hänger samman med låg mognadsgrad och teknikers omvälvande natur. Utvecklingsfasen, som vanligtvis följer på forskningsfasen, medför också betydande risker och kostnader som hämmar det fortsatta utnyttjandet av forskningsresultaten och har en negativ inverkan på konkurrenskraften och innovationen inom unionens försvarsindustri. Fonden bör därför främja kopplingen mellan forsknings- och utvecklingsfasen. (7) Fonden stödjer inte grundforskning, som i stället bör stödjas genom andra stödprogram, men stödet från fonden får omfatta försvarsrelaterad grundforskning som kan antas komma att utgöra grunden för lösningen på erkända eller förväntade problem eller att skapa nya möjligheter. (8) Fonden skulle kunna stödja åtgärder som omfattar både nya försvarsprodukter och ny teknik samt uppgradering av befintliga produkter och befintlig teknik, inklusive interoperabilitet. Åtgärder för uppgradering av befintliga försvarsprodukter och befintlig försvarsteknik bör endast vara stödberättigande om befintlig information som behövs för att utföra åtgärden inte är föremål för någon restriktion av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland på ett sådant sätt att åtgärden inte kan utföras. Vid ansökan om unionsfinansiering bör rättsliga enheter vara skyldiga att lämna relevant information som styrker avsaknaden av restriktioner. Om sådan information saknas bör unionsfinansiering inte tillhandahållas. (9) Fonden bör ge stöd till åtgärder som gynnar utvecklingen av omvälvande teknik för försvaret. Eftersom omvälvande teknik kan bygga på koncept eller idéer från icke-traditionella aktörer på försvarsområdet bör fonden medge tillräcklig flexibilitet när det gäller samråd med intressenter och utförandet av sådana åtgärder. (10) För att säkerställa att unionens och dess medlemsstaters internationella skyldigheter respekteras vid genomförandet av denna förordning bör åtgärder som rör försvarsprodukter eller försvarsteknik som det enligt internationell rätt är förbjudet att använda, utveckla eller framställa inte få stöd genom fonden. I detta hänseende bör frågan huruvida åtgärder avseende nya försvarsprodukter eller ny försvarsteknik ska vara stödberättigande även vara beroende av utvecklingen i internationell rätt. Vidare bör åtgärder för att utveckla dödliga autonoma vapen utan möjlighet till meningsfull mänsklig kontroll över beslut om urval och insatser mot människor inte berättiga till stöd från fonden, utan att detta påverkar möjligheten att tillhandahålla finansiering för åtgärder för utveckling av system för tidig varning och motåtgärder för försvarsändamål. (11) Det faktum att det är svårt att komma överens om harmoniserade försvarsförmågekrav och gemensamma tekniska specifikationer eller standarder hämmar det gränsöverskridande samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan rättsliga enheter som är etablerade i olika medlemsstater. Avsaknaden av sådana krav, specifikationer och standarder har medfört ökad uppsplittring av försvarssektorn, teknisk komplexitet, fördröjningar, kostnadsökningar, onödig överlappning samt minskad interoperabilitet. En överenskommelse om gemensamma tekniska specifikationer bör vara en förutsättning för åtgärder som omfattar en högre grad av teknisk mognad. Verksamheter som utmynnar i harmoniserade försvarsförmågekrav och verksamheter som syftar till att stödja utarbetandet av en gemensam definition av tekniska specifikationer eller standarder bör också kunna få stöd genom fonden, i synnerhet om de främjar interoperabilitet. (12) Eftersom syftet med fonden är att främja konkurrenskraft, effektivitet och innovation inom unionens försvarsindustri genom att stödja och komplettera samarbetsinriktad försvarsforskning och försvarsteknisk verksamhet och minska riskerna i utvecklingsfasen av samarbetsprojekt, bör åtgärder kopplade till forsknings- och utvecklingsfaserna för en försvarsprodukt eller teknik kunna få stöd från fonden. (13) Eftersom syftet med fonden i synnerhet är att fördjupa samarbetet mellan rättsliga enheter och medlemsstater i hela unionen bör en åtgärd kunna finansieras enbart om den ska utföras av rättsliga enheter som samarbetar inom ett konsortium bestående av minst tre stödberättigade rättsliga enheter som är etablerade i minst tre olika medlemsstater eller associerade länder. Minst tre av dessa stödberättigade rättsliga enheter som är etablerade i minst två olika medlemsstater eller associerade länder bör inte, under hela åtgärdens utförande, direkt eller indirekt kontrolleras av samma rättsliga enhet och de bör inte kontrollera varandra. I detta sammanhang bör med kontroll förstås förmågan att utöva ett avgörande inflytande på en rättslig enhet, antingen direkt eller indirekt via en eller flera mellanliggande rättsliga enheter. Med hänsyn till särdragen hos omvälvande teknik för försvaret och studier skulle åtgärderna kunna utföras av en enda rättslig enhet. För ökat samarbete mellan medlemsstaterna bör det också vara möjligt för fonden att stödja gemensam förkommersiell upphandling. (14) Enligt rådets beslut 2013/755/EU ( 6 ) kan enheter som är etablerade i utomeuropeiska länder eller territorier få finansiering med förbehåll för fondens regler och mål och eventuella arrangemang som är tillämpliga på den medlemsstat till vilken det relevanta utomeuropeiska landet eller territoriet är kopplat. (15) Eftersom fonden syftar till att öka konkurrenskraften och effektiviteten hos unionens försvarsindustri bör, i princip, endast rättsliga enheter som är etablerade i unionen eller i associerade länder och som inte kontrolleras av icke-associerade tredjeländer eller icke-associerade enheter från tredjeländer vara stödberättigade. I det sammanhanget bör med kontroll förstås förmågan att utöva ett avgörande inflytande på en rättslig enhet, antingen direkt eller indirekt via en eller flera mellanliggande rättsliga enheter. För att säkerställa skyddet av unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhets- och försvarsintressen bör dessutom infrastruktur, anläggningar, tillgångar och resurser som tillhör de mottagare och underleverantörer som deltar i en åtgärd som får stöd genom fonden vara belägna på en medlemsstats eller ett associerat lands territorium under hela den tid som åtgärden pågår, de mottagare och underleverantörer som deltar i en åtgärd bör ha sina strukturer för verkställande ledning i unionen eller i ett associerat land. I enlighet därmed bör en rättslig enhet som är etablerad i ett icke-associerat tredjeland eller en rättslig enhet som är etablerad i unionen eller i ett associerat land men har sina strukturer för verkställande ledning från ett icke-associerat tredjeland inte kunna vara en mottagare eller underleverantör som deltar i en åtgärd. För att slå vakt om unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhets- och försvarsintressen bör dessa kriterier för stödberättigande också gälla för finansiering som tillhandahålls genom upphandling, genom undantag från artikel 176 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 7 ) ( budgetförordningen ). (16) Under vissa omständigheter bör det vara möjligt att medge undantag från principen att mottagare och underleverantörer som deltar i en åtgärd som får stöd genom fonden inte ska kontrolleras av icke-associerade tredjeländer eller icke-associerade enheter från tredjeländer. I detta sammanhang bör rättsliga enheter som är etablerade i unionen eller i ett associerat land och som kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland kunna vara mottagare eller underleverantörer som deltar i en åtgärd förutsatt att stränga villkor som rör unionens och dess medlemsstaters säkerhets- och försvarsintressen är uppfyllda. Sådana rättsliga enheters deltagande bör inte stå i strid med fondens mål. Sökande bör tillhandahålla all relevant information om den infrastruktur och de anläggningar, tillgångar och resurser som ska användas i åtgärden. Medlemsstaternas betänkligheter avseende försörjningstrygghet bör också beaktas i detta avseende. (17) Inom ramen för unionens restriktiva åtgärder, som antas på grundval av artikel 29 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 215.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), får inga medel eller ekonomiska resurser, varken direkt eller indirekt, göras tillgängliga till eller till förmån för juridiska personer, enheter eller organ som är uppförda på en förteckning. Sådana på en förteckning uppförda enheter, och enheter som ägs eller kontrolleras av dem, kan därför inte få stöd genom fonden. (18) Unionsfinansiering bör beviljas efter konkurrensutsatta ansökningsomgångar som offentliggörs i enlighet med budgetförordningen. Under vissa vederbörligen motiverade och exceptionella omständigheter bör det dock också vara möjligt att bevilja unionsfinansiering utan något meddelande om ansökningsomgång i enlighet med artikel 195 första stycket e i budgetförordningen. Begreppet exceptionella omständigheter bör tolkas restriktivt eftersom tilldelning av finansiering i enlighet med artikel 195 första stycket e i budgetförordningen utgör ett undantag från den allmänna regeln om att finansiering ska beviljas efter konkurrensutsatta ansökningsomgångar. För att bidrag ska kunna tilldelas utan meddelande om ansökningsomgång bör i detta sammanhang kommissionen, biträdd av en kommitté med företrädare för medlemsstaterna ( kommittén ), göra en bedömning av i vilken utsträckning den föreslagna åtgärden överensstämmer med fondens mål i fråga om gränsöverskridande industriell samverkan och konkurrens längs hela leveranskedjan. (19) Om ett konsortium vill delta i en stödberättigande åtgärd och unionsstöd ska lämnas i form av ett bidrag bör konsortiet utse en av sina medlemmar till samordnare. Samordnaren bör vara den huvudsakliga kontaktpunkten i konsortiets förbindelser med kommissionen. (20) Om en åtgärd som får stöd genom fonden leds av en projektledare som utsetts av medlemsstaterna eller associerade länder, bör kommissionen samråda med projektledaren om framstegen med åtgärden innan den verkställer utbetalningen till mottagarna, så att projektledaren kan säkerställa att mottagarna håller tidsfristerna. Projektledaren bör lämna synpunkter till kommissionen om framstegen med åtgärden så att kommissionen kan fastställa huruvida villkoren för att verkställa utbetalningen är uppfyllda. (21) Fonden bör genomföras inom ramen för direkt förvaltning för att göra resultatet så ändamålsenligt och effektivt som möjligt och säkerställa fullständig överensstämmelse med andra unionsinitiativ. Därför bör kommissionen förbli ansvarig för urvals- och tilldelningsförfarandena, även när det gäller etisk granskning och bedömning. Kommissionen bör dock i motiverade fall kunna anförtro budgetgenomförandeuppgifter för särskilda åtgärder som får stöd genom fonden till de organ som anges i artikel 62.1 första stycket c i budgetförordningen, exempelvis när en projektledare har utsetts av medlemsstater som samfinansierar en åtgärd, förutsatt att kraven i budgetförordningen är uppfyllda. Ett sådant anförtroende av budgetgenomförandeuppgifter skulle bidra till att effektivisera förvaltningen av samfinansierade åtgärder och säkerställa en smidig samordning mellan finansieringsöverenskommelsen och det kontrakt som undertecknats av konsortiet och den projektledare som utsetts av de medlemsstater som samfinansierar åtgärden. (22) För att säkerställa att de finansierade utvecklingsåtgärderna är ekonomiskt bärkraftiga måste de sökande visa att de kostnader för åtgärden som inte täcks av unionsfinansiering täcks genom andra finansieringssätt. (23) Olika typer av finansiella arrangemang bör stå till medlemsstaternas förfogande för gemensam utveckling och anskaffning av försvarsförmågor. Kommissionen skulle kunna tillhandahålla olika typer av lösningar som medlemsstaterna på frivillig basis kan utnyttja för att möta de finansieringsutmaningar som gemensam utveckling och gemensam upphandling innebär. Utnyttjandet av sådana finansiella arrangemang skulle ytterligare kunna främja inledandet av gemensamma och gränsöverskridande försvarsprojekt och effektivisera försvarsutgifterna, inklusive för projekt som stöds genom fonden. (24) Med hänsyn till särdragen inom försvarsindustrin, där efterfrågan nästan enbart kommer från medlemsstater och associerade länder, vilka också kontrollerar all anskaffning av försvarsrelaterade produkter och försvarsrelaterad teknik, inklusive export, fungerar försvarssektorn inte i enlighet med de konventionella regler och affärsmodeller som styr mer traditionella marknader. Industrin kan därför inte bedriva några omfattande egenfinansierade FoU-projekt på försvarsområdet, och medlemsstaterna och de associerade länderna finansierar ofta alla FoU-kostnader. I syfte att uppnå målen med fonden, särskilt att främja samarbete mellan rättsliga enheter från olika medlemsstater och associerade länder, med beaktande av försvarssektorns särdrag, bör upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna täckas för åtgärder som äger rum före prototypskedet. (25) Prototypskedet är av avgörande betydelse i fall då medlemsstaterna eller de associerade länderna i regel fattar beslut om sin samlade investering och inleder anskaffningsprocessen för sina framtida försvarsprodukter eller sin framtida försvarsteknik. Detta är skälet till att medlemsstaterna och de associerade länderna i detta specifika skede kommer överens om de nödvändiga åtagandena, inklusive kostnadsdelning och äganderätt till projektet. För att säkerställa att deras åtaganden är trovärdiga bör stöd från fonden i normalfallet inte överstiga 20 % av de stödberättigande kostnaderna. (26) För åtgärder efter prototypskedet bör finansiering med högst 80 % föreskrivas. Sådana åtgärder, som ligger närmare den slutliga produkt- och teknikutformningen, kan fortfarande medföra betydande kostnader. (27) Intressenter inom försvarssektorn har specifika indirekta kostnader, t.ex. kostnader för säkerhet. Intressenter verkar dessutom på en specifik marknad där de – utan efterfrågan från några köpare – inte kan få tillbaka FoU-kostnader på samma sätt som inom den civila sektorn. Det är därför lämpligt att tillåta en schablonsats på 25 % av åtgärdens totala direkta stödberättigande kostnader samt en möjlighet att ta ut indirekta stödberättigande kostnader som fastställs i enlighet med mottagarnas normala praxis för kostnadsredovisning, om denna praxis godtas av deras nationella myndigheter för jämförbar verksamhet på försvarsområdet och har meddelats kommissionen av mottagaren. (28) Åtgärder som innefattar deltagande av gränsöverskridande små eller medelstora företag och midcap-bolag hjälper till att öppna leveranskedjor och bidrar till fondens mål. Sådana åtgärder bör därför vara berättigade till en högre finansieringssats som gynnar alla deltagande rättsliga enheter. (29) För att säkerställa att de finansierade åtgärderna kommer att bidra till den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft och effektivitet är det viktigt att medlemsstaterna har för avsikt att gemensamt upphandla den slutliga produkten eller använda tekniken, särskilt genom gemensam gränsöverskridande upphandling, varvid medlemsstaterna organiserar sina upphandlingsförfaranden gemensamt, i synnerhet genom en inköpscentral. (30) För att säkerställa att de åtgärder som får stöd genom fonden bidrar till den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft och effektivitet bör de vara marknadsorienterade, efterfrågestyrda och kommersiellt bärkraftiga på medellång till lång sikt. Kriterierna för stödberättigande för utvecklingsåtgärder bör därför beakta den omständigheten att medlemsstaterna har för avsikt, inbegripet genom ett samförståndsavtal eller en avsiktsförklaring, att upphandla den slutliga produkten eller använda tekniken på ett samordnat sätt. Tilldelningskriterierna för utvecklingsåtgärder bör dessutom beakta den omständigheten att medlemsstaterna politiskt eller rättsligt har åtagit sig att gemensamt använda, äga eller underhålla den slutliga produkten eller tekniken på ett samordnat sätt. (31) Innovation och teknisk utveckling inom unionens försvarsindustri bör främjas på ett sätt som är förenligt med unionens säkerhets- och försvarsintressen. Åtgärdernas bidrag till dessa intressen och till de forsknings- och förmågeprioriteringar på försvarsområdet som medlemsstaterna gemensamt enats om bör därför vara ett tilldelningskriterium. (32) Stödberättigande åtgärder som utvecklas inom ramen för Pesco-projekt inom unionens institutionella ramverk bör säkerställa ett fördjupat och fortlöpande samarbete mellan rättsliga enheter i olika medlemsstater och bör därigenom direkt bidra till fondens mål. Om sådana åtgärder väljs ut bör de därför vara berättigade till en högre finansieringssats. (33) Kommissionen kommer att beakta andra verksamheter som finansieras inom ramen för Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 ( 8 ) – i syfte att undvika onödig överlappning och säkerställa korsbefruktning och synergieffekter mellan civil forskning och forskning på försvarsområdet. (34) Cybersäkerhet och cyberförsvar blir allt större utmaningar, och kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har framhållit behovet av att skapa synergieffekter mellan åtgärder som gäller cyberförsvar inom ramen för denna förordning och unionens initiativ på området för cybersäkerhet, t.ex. sådana som togs upp i kommissionens gemensamma meddelande av den 13 september 2017 Resiliens, avskräckning och försvar: ett starkt cyberförsvar för EU . I synnerhet bör intressenterna sträva efter synergieffekter mellan cybersäkerhet på det civila området respektive försvarsområdet för att öka cyberresiliensen. (35) Ett integrerat tillvägagångssätt bör säkerställas genom sammanförande av verksamheter som omfattas av den förberedande åtgärd för försvarsrelaterad forskning som kommissionen inlett i enlighet med artikel 58.2 b i budgetförordningen och det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogram som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1092 ( 9 ) liksom genom harmonisering av villkoren för deltagande. Ett sådant integrerat tillvägagångssätt bör skapa en mer enhetlig uppsättning instrument och öka de innovativa, kollaborativa och ekonomiska effekterna av fonden, samtidigt som onödig överlappning och uppsplittring undviks. Det skulle också säkerställa att fonden bidrar till ett bättre utnyttjande av resultaten från forskning på försvarsområdet, så att gapet mellan forskning s- och utveckling s faserna överbryggas med beaktande av försvarssektorns särdrag och all form av innovation, inklusive omvälvande teknik för försvarsändamål, främjas. I tillämpliga fall kan dessutom positiva spridningseffekter på det civila området förväntas. (36) Där så är lämpligt med tanke på åtgärdens särdrag bör fondens mål också eftersträvas med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom ramen för InvestEU-fonden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 ( 10 ) . (37) Stöd från fonden bör användas för att hantera marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Åtgärderna bör ha ett tydligt mervärde för unionen. (38) Formerna för unionsfinansiering och genomförandemetoder för fonden bör väljas med hänsyn till i vilken utsträckning de kan förverkliga åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, särskilt med beaktande av kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta val bör inbegripa övervägande av användning av enhetsbelopp, schablonfinansiering och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till kostnader enligt vad som anges i artikel 125.1 i budgetförordningen. (39) Kommissionen bör genom genomförandeakter anta årliga arbetsprogram i linje med fondens mål och med beaktande av de första lärdomarna från det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning. Kommissionen bör vid upprättandet av arbetsprogrammen biträdas av kommittén. Kommissionen bör sträva efter att finna lösningar som vinner största möjliga stöd inom kommittén. I samband med detta bör kommittén kunna sammanträda i konstellationen med nationella försvars- och säkerhetsexperter i syfte att ge specifikt biträde till kommissionen, inbegripet råd avseende skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter inom ramen för åtgärderna. Det är medlemsstaternas sak att utse sina respektive företrädare i den kommittén. Kommittéledamöterna bör tidigt ges faktisk möjlighet att granska utkasten till genomförandeakter och framföra sina åsikter. (40) De kategorier som anges i arbetsprogrammen bör i lämpliga fall innehålla funktionskrav, i syfte att klargöra för industrin vilka funktioner och uppgifter som måste utföras av de förmågor som ska utvecklas. I sådana krav bör den förväntade prestationen tydligt anges, men de bör inte vara inriktade mot särskilda lösningar eller särskilda rättsliga enheter och inte förhindra konkurrens i samband med ansökningsomgångar. (41) Under utarbetandet av arbetsprogrammen bör kommissionen också, genom lämpligt samråd med kommittén, säkerställa att de föreslagna forsknings- eller utvecklingsåtgärderna inte leder till onödig överlappning. I detta sammanhang kan kommissionen göra en förhandsbedömning av eventuell överlappning med befintliga förmågor eller redan finansierade forsknings- eller utvecklingsprojekt inom unionen. (42) Kommissionen bör säkerställa arbetsprogrammens samstämmighet under försvarsprodukters och försvarstekniks hela industriella livscykel. (43) Arbetsprogrammen bör också säkerställa att en trovärdig andel av den övergripande budgeten gynnar åtgärder som möjliggör små och medelstora företags gränsöverskridande deltagande. (44) I syfte att dra nytta av Europeiska försvarsbyråns sakkunskap inom försvarssektorn bör den ha status som observatör i kommittén. Med hänsyn till särdragen på försvarsområdet bör även Europeiska utrikestjänsten biträda i kommittén. (45) I syfte att säkerställa denna förordnings ändamålsenlighet bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen i syfte att ändra bilagan till denna förordning vad gäller indikatorerna om så anses nödvändigt liksom i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ( 11 ) . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. (46) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på antagande av arbetsprogram och tilldelning av finansiering till utvalda forsknings- och utvecklingsåtgärder. Vid utförandet av forsknings- och utvecklingsåtgärder bör försvarssektorns särdrag beaktas, särskilt medlemsstaternas, de associerade ländernas eller bådaderas ansvar för planerings- och anskaffningsprocessen. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 ( 12 ) . (47) Kommissionen bör upprätta en förteckning över oberoende experter. Dessa oberoende experters säkerhetsbehörighetsuppgifter bör valideras av de relevanta medlemsstaterna. Förteckningen bör inte offentliggöras. De oberoende experterna bör väljas på grundval av sin kompetens, sina erfarenheter och sina kunskaper med beaktande av de uppgifter som de ska tilldelas. När kommissionen utser de oberoende experterna bör den i möjligaste mån vidta lämpliga åtgärder för att sträva efter en balanserad sammansättning inom grupperna med oberoende experter och bedömningspanelerna i fråga om variationen av kompetens, erfarenhet, kunskaper, geografisk spridning och könsfördelning, samt med beaktande av situationen inom åtgärdens ämnesområde. En lämplig rotation av de oberoende experterna och en lämplig balans mellan privat och offentlig sektor bör också eftersträvas. (48) De oberoende experterna bör inte bedöma, ge råd om eller biträda i sakfrågor avseende vilka de har intressekonflikter, särskilt med avseende på den ställning de innehar vid tiden för bedömningen. Framför allt bör de inte inneha en ställning där de kan använda den erhållna informationen till skada för det konsortium som de bedömer. (49) Efter en bedömning av förslagen med hjälp av oberoende experter bör kommissionen välja ut de åtgärder som ska få stöd genom fonden. Medlemsstaterna bör underrättas om resultaten av bedömningen tillsammans med den rangordnade förteckningen över utvalda åtgärder och om framstegen med de finansierade åtgärderna. (50) När de sökande föreslår nya försvarsprodukter eller ny försvarsteknik eller uppgradering av befintliga försvarsprodukter eller befintlig teknik bör de åta sig att följa etiska principer, såsom de som rör människors välfärd och skydd av det mänskliga genomet, vilka också återspeglas i relevant unionsrätt, nationell rätt och internationell rätt, däribland Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och, i relevanta fall, dess protokoll. Kommissionen bör granska förslagen systematiskt för att identifiera sådana som väcker allvarliga etiska frågor. När så är lämpligt ska en etisk bedömning göras med avseende på sådana förslag. (51) I syfte att stödja en öppen inre marknad bör gränsöverskridande små och medelstora företag och midcap-bolag uppmuntras att delta som medlemmar i konsortier, underleverantörer eller andra rättsliga enheter i leveranskedjan. (52) Kommissionen bör sträva efter att upprätthålla en dialog med medlemsstaterna och industrin i syfte att säkerställa fondens framgång. I egenskap av medlagstiftare och nyckelaktör bör Europaparlamentet också engageras i detta avseende. (53) I denna förordning fastställs en finansieringsram för fonden som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel ( 13 ) ( det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. Kommissionen bör säkerställa att de administrativa förfarandena är så enkla som möjligt och medför minsta möjliga ytterligare kostnader. (54) Om inte annat anges är budgetförordningen tillämplig på fonden. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier och ekonomiskt stöd. (55) Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, priser, upphandling och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget. (56) I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ( 14 ) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 ( 15 ) , (Euratom, EG) nr 2185/96 ( 16 ) och (EU) 2017/1939 ( 17 ) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 ( 18 ) . I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. (57) Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ( 19 ) , av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att dessa tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. (58) Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör fonden utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av fondens faktiska konsekvenser. Kommissionen bör göra en interimsutvärdering senast fyra år efter det att perioden för genomförandet av fonden inletts, bland annat i syfte att lägga fram förslag till lämpliga ändringsförslag till denna förordning. Kommissionen bör också göra en slutlig utvärdering vid slutet av perioden för genomförandet av fonden, och därvid granska den finansiella verksamheten med avseende på det ekonomiska utfallet och, i den mån det är möjligt vid den tidpunkten, resultat av genomförandet av fonden och dess genomslag. I detta sammanhang bör den slutliga utvärderingsrapporten också bidra till att identifiera var unionen är beroende av tredjeländer för utvecklingen av försvarsprodukter och teknik. Den slutliga rapporten bör också innehålla en analys av små och medelstora företags och midcap-bolags gränsöverskridande deltagande i projekt som får stöd genom fonden samt små och medelstora företags och midcap-bolags deltagande i den globala värdekedjan, samt av fondens bidrag till att avhjälpa de brister som identifierats i förmågeutvecklingsplanen och bör innehålla information om mottagarnas ursprungsländer, antalet medlemsstater och associerade länder som deltar i enskilda åtgärder och fördelningen av de immateriella rättigheter som genererats. Kommissionen kan även föreslå ändringar av denna förordning i syfte att vidta åtgärder som svar på eventuell utveckling under den tid då fonden genomförs. (59) Kommissionen bör regelbundet övervaka genomförandet av fonden och till Europaparlamentet och rådet lämna en årlig rapport om framsteg som gjorts, inbegripet om hur identifierade erfarenheter och tillvaratagna erfarenheter från det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning tas i beaktande när fonden genomförs. Kommissionen bör för detta ändamål vidta nödvändiga övervakningsåtgärder. Rapporten bör inte innehålla känsliga uppgifter. (60) För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet, som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring ( 20 ) och Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bidrar fonden till integreringen av klimatåtgärder i unionens politik och uppnåendet av ett övergripande mål att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under fondens utarbetande och genomförande och bedömas på nytt i samband med interimsutvärderingen av fonden. (61) För att ge uttryck för vikten av att bekämpa den dramatiska förlusten av biologisk mångfald bidrar förordningen till integreringen av åtgärder för biologisk mångfald i unionens politik och till uppnåendet av det övergripande målet att anslå 7,5 % av de årliga utgifterna inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027 till målen för biologisk mångfald år 2024 och 10 % åren 2026 och 2027, med beaktande av de befintliga överlappningarna mellan klimatmålen och målen för biologisk mångfald i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020. (62) Eftersom fonden enbart bör stödja forsknings- och utvecklingsfaserna när det gäller försvarsprodukter och teknik bör unionen i princip inte ha äganderätt eller immateriella rättigheter när det gäller de försvarsprodukter eller den försvarsteknik som de finansierade åtgärderna utmynnar i, såvida inte unionsstödet ges genom offentlig upphandling. När det gäller forskningsåtgärder bör intresserade medlemsstater och associerade länderna dock kunna utnyttja de finansierade åtgärdernas resultat för att delta i uppföljande gemensam utveckling. (63) Unionens stöd bör inte påverka överföringen av försvarsrelaterade produkter inom unionen, i enlighet med direktiv 2009/43/EG, eller exporten av produkter, utrustning eller teknik. Medlemsstaternas export av militär utrustning och teknik regleras i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp ( 21 ) . (64) Användning av känslig bakgrundsinformation, inbegripet data, sakkunskap eller uppgifter, som genererats före eller utanför fondens verksamhet, eller obehöriga personers tillgång till resultat som genererats i samband med åtgärder som får stöd genom fonden skulle kunna leda till negativa konsekvenser för unionens eller en eller flera medlemsstaters intressen. Hanteringen av känsliga uppgifter bör därför regleras av relevant unionsrätt och nationell rätt. (65) För att säkerställa säkerheten för säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter på erforderlig nivå bör minimistandarderna för industrisäkerhet iakttas när säkerhetsskyddsklassificerade finansieringsavtal och finansieringsöverenskommelser undertecknas. I detta syfte, och i enlighet med kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 ( 22 ) ska kommissionen förmedla säkerhetsanvisningarna för programmet, inbegripet handboken om säkerhetsklassificering, för rådgivning till de oberoende experter som utsetts av medlemsstaterna. (66) Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (67) Kommissionen bör förvalta fonden med vederbörlig hänsyn till kraven på konfidentialitet och säkerhet, särskilt i fråga om känsliga uppgifter, inbegripet säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. (68) För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. (69) Förordning (EU) 2018/1092 bör därför upphävas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. AVDELNING I GEMENSAMMA BESTÄMMELSER FÖR FORSKNING OCH UTVECKLING Artikel 1 Innehåll Genom denna förordning inrättas Europeiska försvarsfonden ( fonden ) enligt artikel 1.2 c i förordning (EU) 2021/695 för perioden 1 januari 2021–31 december 2027. Fondens löptid är anpassad till löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027. Genom denna förordning fastställs fondens mål, dess budget för perioden 1 januari 2021–31 december 2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: 1. rättslig enhet : en juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt unionsrätt, nationell rätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och förmåga att handla för egen räkning och utöva rättigheter och ha skyldigheter, eller en enhet som inte har rättskapacitet i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 197.2 c i budgetförordningen. 2. sökande : en rättslig enhet som lämnar in en ansökan om stöd från fonden efter ett meddelande om ansökningsomgång eller i enlighet med artikel 195 första stycket e i budgetförordningen. 3. mottagare : en rättslig enhet med vilken ett finansieringsavtal eller en finansieringsöverenskommelse har tecknats eller som har delgetts ett finansieringsbeslut. 4. konsortium : en samarbetande grupp av sökande eller mottagare som är bunden av ett avtal och som bildats i syfte att utföra en åtgärd inom ramen för fonden. 5. samordnare : en rättslig enhet som är medlem i ett konsortium och som av alla medlemmar i konsortiet har utsetts till huvudsaklig kontaktpunkt i konsortiets förbindelser med kommissionen. 6. kontroll : förmågan att utöva ett avgörande inflytande på en rättslig enhet, antingen direkt eller indirekt via en eller flera mellanliggande rättsliga enheter. 7. struktur för verkställande ledning : ett organ inom en rättslig enhet, som har utsetts i enlighet med nationell rätt och som i tillämpliga fall är rapporteringsskyldigt till verkställande direktören, som har mandat att fastställa den rättsliga enhetens strategi, mål och allmänna inriktning och som tillser och övervakar ledningens beslutsfattande. 8. systemprototyp : en modell av en produkt eller teknik som kan visa prestanda i driftsmiljö. 9. kvalificering : hela det förfarande som påvisar att utformningen av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell försvarskomponent eller teknik uppfyller de angivna kraven och tillhandahåller objektiva bevis på att särskilda krav för en utformning har uppfyllts. 10. certifiering : ett förfarande enligt vilket en nationell myndighet intygar att försvarsprodukten, den materiella eller immateriella försvarskomponenten eller försvarstekniken överensstämmer med de tillämpliga bestämmelserna. 11. forskningsåtgärd : åtgärd, främst i form av forskningsverksamhet, särskilt tillämpad forskning och vid behov grundforskning, som har till syfte att förvärva ny kunskap och som enbart inriktas på militära tillämpningar. 12. utvecklingsåtgärd : åtgärd som består av försvarsinriktad verksamhet främst i utvecklingsfasen och som omfattar nya försvarsprodukter eller ny teknik eller uppgraderingar av befintliga produkter och befintlig teknik, med undantag av produktion eller användning av vapen. 13. omvälvande försvarsteknik : en förbättrad eller helt ny teknik som ger upphov till en genomgripande förändring, inbegripet ett paradigmskifte när det gäller koncept och genomförande inom försvarsområdet, såsom genom att ersätta befintlig försvarsteknik eller göra den förlegad. 14. små och medelstora företag : små och medelstora företag enligt definitionen i artikel 2 i bilagan till kommissionens rekommendation 2003/361/EG ( 23 ) . 15. midcap-bolag : företag som inte är små eller medelstora företag och som har upp till 3 000 anställda, med personalstyrkan beräknad i enlighet med artiklarna 3–6 i bilagan till rekommendation 2003/361/EG. 16. blandfinansieringsinsats : en åtgärd som stöds genom unionens budget, inbegripet inom ramen för ett blandfinansieringsinstrument eller en blandfinansieringsplattform enligt definitionen i artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd eller finansieringsinstrument från unionens budget sammanförs med återbetalningspliktiga former av stöd från institut för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, liksom från kommersiella finansinstitut och investerare. 17. förkommersiell upphandling : upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster som involverar delning av risker och fördelar på marknadsvillkor och konkurrenspräglad utveckling i skeden, där upphandlade forsknings- och utvecklingstjänster tydligt åtskiljs från introduktionen av slutprodukter i kommersiella mängder. 18. projektledare : upphandlande myndighet som är etablerad i en medlemsstat eller i ett associerat land och som utsetts av en medlemsstat eller ett associerat land eller en grupp av medlemsstater eller associerade länder att hantera multinationella materielprojekt kontinuerligt eller efter behov. 19. resultat : alla materiella eller immateriella resultat av en viss åtgärd, t.ex. data, sakkunskap eller uppgifter, oberoende av form eller typ och oavsett om de kan skyddas eller ej, samt alla tillhörande rättigheter, inbegripet immateriella rättigheter. 20. förgrundsinformation : data, sakkunskap eller information som genereras inom ramen för fondens verksamhet, oavsett form eller karaktär. 21. säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter : uppgifter eller material i alla former vars obehöriga röjande i olika grad skulle kunna åsamka unionens eller en eller flera av medlemsstaternas intressen skada och som har tilldelats en EU-säkerhetsskyddsklassificeringsnivå eller en motsvarande säkerhetsskyddsklassificeringsnivå, enligt avtalet mellan Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som utbyts i Europeiska unionens intresse ( 24 ) . 22. känsliga uppgifter : uppgifter och data, inbegripet säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, som ska skyddas mot obehörig tillgång eller röjande på grund av skyldigheter som föreskrivs i unionsrätt eller nationell rätt eller för att skydda en fysisk eller juridisk persons integritet eller säkerhet. 23. särskild rapport : en specifik produkt av en forskningsåtgärd som sammanfattar dess resultat och som tillhandahåller omfattande information om de grundläggande principerna, målen, resultaten, de grundläggande egenskaperna, de utförda testerna, de potentiella fördelarna, de potentiella försvarstillämpningarna och det förväntade utnyttjandet av forskningen för att uppnå utveckling, inbegripet information om innehav av immateriella rättigheter men utan skyldighet att inkludera uppgifter om immateriella rättigheter. 24. enhet från ett icke-associerat tredjeland : en rättslig enhet som är etablerad i ett icke-associerat tredjeland eller, om den är etablerad i unionen eller i ett associerat land, har sina strukturer för verkställande ledning i ett icke-associerat tredjeland. Artikel 3 Mål 1. Fondens allmänna mål är att främja konkurrenskraften, effektiviteten och innovationsförmågan inom den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen i hela unionen, vilket bidrar till unionens strategiska oberoende och dess handlingsfrihet, genom att stödja gemensamma insatser och gränsöverskridande samarbete mellan rättsliga enheter i hela unionen, särskilt små och medelstora företag samt midcap-bolag , liksom genom att stärka och förbättra både försvarslogistikkedjans och försvarsvärdekedjans flexibilitet, bredda det gränsöverskridande samarbetet mellan rättsliga enheter och främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom innovation, forskning och teknisk utveckling i varje skede av den industriella livscykeln för försvarsprodukter och teknik. 2. Fonden ska ha följande specifika mål: a) Stödja forskningssamverkan som avsevärt skulle kunna öka framtida förmågors prestation i hela unionen, i syfte att maximera innovation och införa nya försvarsprodukter och ny försvarsteknik, inklusive omvälvande teknik för försvaret, och sträva efter en så effektiv användning som möjligt av försvarsforskningsutgifterna i unionen. b) Stödja utvecklingssamverkan av försvarsprodukter och teknik och på så sätt bidra till större effektivitet i fråga om försvarsutgifter inom unionen, uppnå större stordriftsfördelar, minska risken för onödig överlappning och därmed främja spridningen på marknaden av europeiska försvarsprodukter och europeisk teknik samt minska uppsplittringen av försvarsprodukter och teknik i hela unionen, vilket i slutändan leder till ökad standardisering av försvarssystem och större interoperabilitet mellan medlemsstaternas förmågor. Sådan samverkan ska vara förenligt med de försvarsförmågeprioriteringar som medlemsstaterna gemensamt enats om inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), särskilt i samband med förmågeutvecklingsplanen. I det sammanhanget får även regionala och internationella prioriteringar, om de tjänar unionens säkerhets- och försvarsintressen såsom de slagits fast inom ramen för Gusp och med hänsyn till behovet av att undvika onödig överlappning, beaktas när så är lämpligt, såvida de inte utesluter någon medlemsstat eller något associerat land från deltagande. Artikel 4 Budget 1. I enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) 2021/695 ska finansieringsramen för genomförandet av fonden för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 vara 7 953 000 000 EUR i löpande priser. 2. Fördelningen av det belopp som anges i punkt 1 ska vara följande: a) 2 651 000 000 EUR för forskningsåtgärder. b) 5 302 000 000 EUR för utvecklingsåtgärder. För att kunna reagera på oförutsedda situationer eller ny utveckling och nya behov får kommissionen omfördela högst 20 % av det belopp som anslagits för forskningsåtgärder eller utvecklingsåtgärder. 3. Det belopp som anges i punkt 1 får även användas för tekniskt och administrativt stöd för genomförandet av fonden, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive utformning, upprättande, drift och underhåll av gemensamma it-system. 4. Minst 4 % och högst 8 % av den finansieringsram som anges i punkt 1 ska anslås till ansökningsomgångar eller tilldelning av finansiering som stöder omvälvande teknik för försvaret. Artikel 5 Associerade länder Fonden ska vara öppen för deltagande för de medlemmar i Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i EES i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (associerade länder). Artikel 6 Stöd till omvälvande teknik för försvaret 1. Kommissionen ska genom genomförandeakter tilldela medel efter öppna och offentliga samråd om omvälvande teknik för försvaret på de insatsområden som fastställs i de arbetsprogram som avses i artikel 24. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 34.2. 2. De lämpligaste formerna för att finansiera omvälvande teknik för försvaret ska fastställas i arbetsprogrammen. Artikel 7 Etik 1. Åtgärder som utförs inom ramen för fonden ska vara förenliga med relevant unionsrätt, nationell rätt och internationell rätt, inbegripet Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Vidare ska dessa åtgärder vara förenliga med etiska principer som även återspeglas i relevant unionsrätt, nationell rätt och internationell rätt. 2. Innan ett finansieringsavtal undertecknas ska förslagen, på grundval av en etisk självbedömning som utarbetats av konsortiet, granskas av kommissionen för att identifiera sådana som väcker allvarliga etiska frågor, inbegripet när det gäller villkor under vilka verksamheterna ska utföras. När så är lämpligt ska en etisk bedömning göras med avseende på sådana förslag. Etisk granskning och bedömning ska utföras av kommissionen med hjälp av oberoende experter som utses i enlighet med artikel 26. Dessa oberoende experter ska ha olika bakgrund, särskilt erkänd sakkunskap i försvarsetik, och ska vara medborgare från ett så brett urval av medlemsstater som möjligt. De villkor under vilka de verksamheter som väcker etiskt känsliga frågor ska utföras ska anges i finansieringsavtalet. Kommissionen ska säkerställa att de etiska förfarandena är så transparenta som möjligt och inkludera dem i sin interimsutvärderingsrapport i enlighet med artikel 29. 3. Rättsliga enheter som deltar i åtgärden ska införskaffa alla relevanta godkännanden eller andra handlingar som krävs av nationella eller lokala etikkommittéer och andra organ, såsom dataskyddsmyndigheter, innan de relevanta verksamheterna inleds. Dessa godkännanden och andra handlingar ska bevaras och tillhandahållas kommissionen på begäran. 4. Förslag som inte är etiskt godtagbara ska avslås. Artikel 8 Genomförande och former för unionsfinansiering 1. Fonden ska genomföras inom ramen för direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen. 2. Genom undantag från punkt 1 i denna artikel får särskilda åtgärder i motiverade fall utföras inom ramen för indirekt förvaltning av organ som anges i artikel 62.1 c i budgetförordningen. Detta får inte omfatta det urvals- och tilldelningsförfarande som avses i artikel 11 i den här förordningen. 3. Fonden får tillhandahålla finansiering i enlighet med budgetförordningen, genom bidrag, priser och upphandling samt, där så är lämpligt med tanke på åtgärdens särdrag, finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser. 4. Blandfinansieringsinsatser ska utföras i enlighet med avdelning X i budgetförordningen och förordning (EU) 2021/523. 5. Finansieringsinstrument ska rikta sig endast till mottagarna. Artikel 9 Stödberättigade rättsliga enheter 1. Mottagare och underleverantörer som deltar i en åtgärd ska vara etablerade i unionen eller i ett associerat land. 2. Infrastruktur, anläggningar, tillgångar och resurser som tillhör de mottagare och underleverantörer som deltar i en åtgärd, vilka används för en åtgärd som får stöd genom fonden, ska vara belägna på en medlemsstats eller ett associerat lands territorium under hela den tid som åtgärden pågår, och deras strukturer för verkställande ledning ska vara etablerade i unionen eller i ett associerat land. 3. För en åtgärd som får stöd genom fonden får de mottagare och underleverantörer som deltar i en åtgärd inte kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland eller av en enhet från ett icke-associerat tredjeland. 4. Genom undantag från punkt 3 ska en rättslig enhet som är etablerad i unionen eller i ett associerat land och kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland vara stödberättigad i egenskap av mottagare eller underleverantör som deltar i en åtgärd endast om garantier som godkänts av den medlemsstat eller det associerade land där den rättsliga enheten är etablerad i enlighet med dess nationella förfaranden görs tillgängliga för kommissionen. Dessa garantier får hänvisa till den rättsliga enhetens struktur för verkställande ledning som är etablerad i unionen eller i ett associerat land. Om den medlemsstat eller det associerade land där den rättsliga enheten är etablerad anser att det är lämpligt får dessa garantier även hänvisa till särskilda statliga rättigheter vad gäller kontrollen över den rättsliga enheten. Dessa garantier ska försäkra att en sådan rättslig enhets deltagande i en åtgärd inte skulle strida mot unionens och dess medlemsstaters säkerhets- och försvarsintressen såsom dessa fastställs inom ramen för Gusp enligt avdelning V i EU-fördraget eller mot de mål som anges i artikel 3 i denna förordning. Garantierna ska också vara förenliga med artiklarna 20 och 23 i denna förordning. Garantierna ska i synnerhet styrka att det, med avseende på åtgärden, finns bestämmelser för att säkerställa att a) kontroll över den rättsliga enheten inte utövas på ett sätt som begränsar eller inskränker dess förmåga att utföra åtgärden och åstadkomma resultat, som innebär restriktioner vad gäller dess infrastruktur, anläggningar, tillgångar, resurser, immateriella rättigheter eller sakkunskap som behövs för åtgärden eller som undergräver dess förmågor och standarder som krävs för att utföra åtgärden, b) tillgång för ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland till känsliga uppgifter som rör åtgärden förhindras och att de anställda eller andra personer som deltar i åtgärden i lämpliga fall har ett nationellt säkerhetsgodkännande som har utfärdats av en medlemsstat eller ett associerat land, c) äganderätt till de immateriella rättigheter som härrör från, och till resultaten av, åtgärden stannar hos mottagaren under åtgärden och efter dess slutförande, inte är föremål för någon kontroll eller restriktion av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland, samt att de varken exporteras utanför unionen eller associerade länder eller är tillgängliga från utanför unionen eller associerade länder utan godkännande av den medlemsstat eller det associerade land där den rättsliga enheten är etablerad samt i enlighet med målen i artikel 3. Om den medlemsstat eller det associerade land där den rättsliga enheten är etablerad anser att det är lämpligt får ytterligare garantier ges. Kommissionen ska underrätta den kommitté som avses i artikel 34 om varje rättslig enhet som anses stödberättigad enligt denna punkt. 5. Om det inte finns några lätt tillgängliga konkurrenskraftiga alternativ inom unionen eller i ett associerat land får de mottagare och underleverantörer som deltar i en åtgärd använda sina tillgångar, sin infrastruktur, sina anläggningar och sina resurser som är belägna eller förvaras utanför medlemsstaternas eller de associerade ländernas territorium, under förutsättning att sådan användning inte strider mot unionens och dess medlemsstaters säkerhets- och försvarsintressen, att den är förenlig med målen i artikel 3 och att den följer artiklarna 20 och 23. Kostnaderna för denna verksamhet berättigar inte till stöd från fonden. 6. Vid utförandet av en stödberättigande åtgärd får mottagare och underleverantörer som deltar i åtgärden även samarbeta med rättsliga enheter som är etablerade utanför medlemsstaternas eller de associerade ländernas territorium eller som kontrolleras av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland, bland annat genom att använda dessa rättsliga enheters tillgångar, infrastruktur, anläggningar och resurser, såvida detta inte strider mot unionens och dess medlemsstaters säkerhets- och försvarsintressen. Detta samarbete ska vara förenligt med de mål som anges i artikel 3 och följa artiklarna 20 och 23. Ett icke-associerat tredjeland eller en annan enhet från ett icke-associerat tredjeland får inte ges obehörig tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som rör utförandet av åtgärden, och potentiell negativ inverkan på försörjningstryggheten av insatsvaror med avgörande betydelse för åtgärden ska undvikas. Kostnaderna för denna verksamhet ska inte berättiga till stöd från fonden. 7. Sökandena ska lämna all relevant information som är nödvändig för bedömningen av kriterierna för stödberättigande. Om det under utförandet av en åtgärd sker en förändring som skulle kunna leda till osäkerhet kring huruvida kriterierna för stödberättigande är uppfyllda, ska den relevanta rättsliga enheten informera kommissionen, som ska bedöma huruvida de kriterierna för stödberättigande fortfarande är uppfyllda och hantera denna förändrings potentiella inverkan på finansieringen av åtgärden. 8. Vid tillämpning av denna artikel avses med underleverantörer som deltar i en åtgärd underleverantörer som har ett direkt avtalsförhållande med en mottagare, andra underleverantörer som tilldelas minst 10 % av de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och underleverantörer som får kräva tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter för att utföra åtgärden. Underleverantörer som deltar i en åtgärd är inte medlemmar i konsortiet. Artikel 10 Stödberättigande åtgärder 1. Endast åtgärder som genomför de mål som anges i artikel 3 ska berättiga till finansiering. 2. Fonden ska tillhandahålla stöd till åtgärder som omfattar nya försvarsprodukter och ny försvarsteknik samt uppgradering av befintliga försvarsprodukter och befintlig teknik, förutsatt att användningen av befintlig information som behövs för att utföra åtgärden för uppgraderingen inte, direkt eller indirekt via en eller flera andra rättsliga enheter, är föremål för någon restriktion av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland, på ett sådant sätt att åtgärden inte kan utföras. 3. En stödberättigande åtgärd ska avse en eller flera av följande verksamheter: a) Verksamheter som syftar till att skapa, stödja och stärka kunskap, produkter och försvarsteknik, inbegripet omvälvande teknik för försvaret, som kan få betydande inverkan på försvarsområdet. b) Verksamheter som syftar till att öka interoperabilitet och resiliens, inklusive säker produktion och säkert utbyte av uppgifter, bemästra kritisk försvarsteknik, stärka försörjningstryggheten eller göra det möjligt att på ett ändamålsenligt sätt utnyttja resultaten för försvarsprodukter och teknik. c) Studier, såsom genomförbarhetsstudier, för att undersöka genomförbarheten när det gäller nya eller uppgraderade produkter, ny eller uppgraderad teknik och nya eller uppgraderade processer, tjänster och lösningar. d) Utformning av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell försvarskomponent eller teknik samt fastställande av tekniska specifikationer utifrån vilka en sådan utformning har utvecklats, inbegripet partiella provningar för riskminskning i en industriell eller representativ miljö. e) Utveckling av en systemprototyp för en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell försvarskomponent eller teknik. f) Provning av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell försvarskomponent eller teknik. g) Kvalificering av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell försvarskomponent eller teknik. h) Certifiering av en försvarsprodukt, en materiell eller immateriell försvarskomponent eller teknik. i) Utveckling av teknik eller tillgångar som ökar effektiviteten under hela livscykeln för försvarsprodukter och teknik. 4. Åtgärden ska utföras av rättsliga enheter som samarbetar inom ett konsortium bestående av minst tre stödberättigade rättsliga enheter som är etablerade i minst tre olika medlemsstater eller associerade länder. Minst tre av dessa stödberättigade rättsliga enheter som är etablerade i minst två olika medlemsstater eller associerade länder får inte, under hela den period under vilken åtgärden utförs, direkt eller indirekt kontrolleras av samma rättsliga enhet och får inte kontrollera varandra. 5. Punkt 4 ska inte vara tillämplig på åtgärder som rör omvälvande teknik för försvaret eller verksamheter som avses i punkt 3 c. 6. Åtgärder för utveckling av produkter och teknik vars användning, utveckling eller produktion är förbjuden enligt tillämplig internationell rätt berättigar inte till stöd från fonden. Vidare ska åtgärder för att utveckla dödliga autonoma vapen utan möjlighet till meningsfull mänsklig kontroll över beslut om urval och insatser vid anfall mot människor inte berättiga till stöd från fonden, utan att detta påverkar möjligheten att tillhandahålla finansiering för åtgärder för att utveckla system för tidig varning och motåtgärder för försvarsändamål. Artikel 11 Urvals- och tilldelningsförfarande 1. Unionsfinansiering ska beviljas efter konkurrensutsatta ansökningsomgångar som offentliggörs i enlighet med budgetförordningen. Under vissa vederbörligen motiverade och exceptionella omständigheter får unionsfinansiering även beviljas utan något meddelande om ansökningsomgång i enlighet med artikel 195 första stycket e i budgetförordningen. 2. Kommissionen ska genom genomförandeakter tilldela den finansiering som avses i punkt 1 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 34.2. Artikel 12 Tilldelningskriterier Varje förslag ska bedömas på grundval av följande kriterier: a) Dess bidrag till spetskompetens eller omvälvande potential på försvarsområdet, särskilt genom att det visas att de förväntade resultaten av den föreslagna åtgärden innebär avsevärda fördelar jämfört med befintliga försvarsprodukter eller befintlig försvarsteknik. b) Dess bidrag till innovation och teknisk utveckling inom den europeiska försvarsindustrin, särskilt genom att det visas att den föreslagna åtgärden inbegriper banbrytande eller nya koncept och strategier, nya lovande framtida tekniska förbättringar eller tillämpning av teknik eller koncept som inte tillämpats tidigare i försvarssektorn, samtidigt som onödig överlappning undviks. c) Dess bidrag till den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft genom att det visas att den föreslagna åtgärden bevisligen innebär en positiv balans vad gäller kostnadseffektivitet och ändamålsenlighet, vilket skapar nya marknadsmöjligheter i och utanför unionen och påskyndar företags tillväxt i hela unionen. d) Dess bidrag till den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basens oberoende, inbegripet genom att öka oberoendet för icke unionskällor och genom att stärka försörjningstrygghet, och till unionens säkerhets- och försvarsintressen i linje med de prioriteringar som avses i artikel 3. e) Dess bidrag till att skapa nytt gränsöverskridande samarbete mellan rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstater eller associerade länder, särskilt små och medelstora företag och midcap-bolag som på ett väsentligt sätt deltar i åtgärden som mottagare, underleverantörer eller som andra rättsliga enheter i leveranskedjan, och som är etablerade i andra medlemsstater eller associerade länder än de där de rättsliga enheter som samarbetar inom ett konsortium och som inte är små eller medelstora företag eller midcap-bolag är etablerade. f) Kvaliteten och effektiviteten när det gäller att utföra åtgärden. Artikel 13 Samfinansieringssats 1. Fonden ska finansiera upp till 100 % av de stödberättigande kostnader för en verksamhet som avses i artikel 10.3 i denna förordning utan att det påverkar tillämpningen av artikel 190 i budgetförordningen. 2. Genom undantag från punkt 1 i denna artikel gäller följande: a) För verksamheter som avses i artikel 10.3 e får stödet från fonden inte överstiga 20 % av de stödberättigande kostnaderna. b) För verksamheter som avses i artikel 10.3 f, g och h får stödet från fonden inte överstiga 80 % av de stödberättigande kostnaderna. 3. För utvecklingsåtgärder ska finansieringssatserna höjas i följande fall: a) För en åtgärd som utvecklas inom ramen för ett projekt inom Pesco, som inrättats genom rådets beslut (Gusp) 2017/2315 ( 25 ) , får finansieringssatsen höjas med ytterligare 10 procentenheter. b) Finansieringssatsen för en verksamhet får höjas i enlighet med denna punkt om minst 10 % av de totala stödberättigande kostnaderna för verksamheten avsätts till små och medelstora företag som är etablerade i medlemsstater eller associerade länder och som deltar i verksamheten som mottagare, underleverantörer eller andra rättsliga enheter i leveranskedjan. Finansieringssatsen får höjas med de procentenheter som motsvarar den procentandel av de totala stödberättigande kostnaderna för verksamheten som avsätts till små och medelstora företag som är etablerade i medlemsstater eller i associerade länder där mottagare som inte är små eller medelstora företag är etablerade och som deltar i verksamheten som mottagare, underleverantörer eller andra rättsliga enheter i leveranskedjan, upp till ytterligare 5 procentenheter. Finansieringssatsen får höjas med de procentenheter som motsvarar två gånger den procentandel av de totala stödberättigande kostnaderna för verksamheten som avsätts till små och medelstora företag som är etablerade i andra medlemsstater eller associerade länder än de i vilka mottagare som inte är små eller medelstora företag är etablerade och vilka deltar i verksamheten som mottagare, underleverantörer eller rättsliga enheter i leveranskedjan. c) Finansieringssatsen för en verksamhet får höjas med ytterligare 10 procentenheter om minst 15 % av de totala stödberättigande kostnaderna för verksamheten avsätts till midcap-bolag som är etablerade i medlemsstater eller associerade länder. Den totala ökningen av finansieringssatsen för en verksamhet efter tillämpning av leden a, b och c får inte överstiga 35 procentenheter. Stöd från fonden, inbegripet ökade finansieringssatser, får inte täcka mer än 100 % av åtgärdens stödberättigande kostnader. Artikel 14 Ekonomisk förmåga 1. Trots artikel 198.5 i budgetförordningen ska endast en samordnares ekonomiska förmåga kontrolleras och endast om den begärda finansieringen från unionen är minst 500 000 EUR. Om det finns skäl att betvivla en av de sökandes eller samordnarens ekonomiska förmåga ska kommissionen dock även kontrollera samtliga sökandes och samordnarens ekonomiska förmåga om den begärda unionsfinansieringen understiger 500 000 EUR. 2. Ekonomisk förmåga får inte kontrolleras när det gäller rättsliga enheter vars bärkraft garanteras av relevanta myndigheter i medlemsstaterna. 3. Om den ekonomiska förmågan garanteras strukturellt av en annan rättslig enhet ska den andra rättsliga enhetens ekonomiska förmåga kontrolleras. Artikel 15 Indirekta kostnader 1. Genom undantag från artikel 181.6 i budgetförordningen ska indirekta stödberättigande kostnader fastställas genom tillämpning av en schablonsats på 25 % av de totala direkta stödberättigande kostnaderna för åtgärden, med undantag av direkta stödberättigande kostnader för underentreprenad och stöd till tredje parter och alla enhetskostnader eller enhetsbelopp som inbegriper indirekta kostnader. 2. Som ett alternativ får de indirekta stödberättigande kostnader fastställas i enlighet med mottagarens normala praxis för kostnadsredovisning på grundval av faktiska indirekta kostnader, förutsatt att denna praxis för kostnadsredovisning godtas av de nationella myndigheterna när det gäller jämförbara verksamheter på försvarsområdet, i enlighet med artikel 185 i budgetförordningen, och att mottagaren underrättat kommissionen om denna. Artikel 16 Användning av bidrag som inte är kopplat till kostnader eller av ett enda enhetsbelopp Om unionsbidraget samfinansierar mindre än 50 % av de totala kostnaderna för åtgärden får kommissionen använda antingen a) ett bidrag som inte är kopplat till de kostnader som avses i artikel 180.3 i budgetförordningen och som baseras på uppnående av resultat som mäts utifrån på förhand fastställda delmål eller genom prestationsindikatorer, eller b) ett enda enhetsbelopp som avses i artikel 182 i budgetförordningen och som grundas på den preliminära budgeten för den åtgärd som redan godkänts av de nationella myndigheterna i de samfinansierande medlemsstaterna och associerade länderna. Indirekta kostnader ska inkluderas i det enhetsbelopp som avses i första stycket b. Artikel 17 Förkommersiell upphandling 1. Unionen får stödja förkommersiell upphandling genom att bevilja ett bidrag till upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter, såsom fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU ( 26 ) och 2014/25/EU ( 27 ) , som gemensamt upphandlar forsknings- och utvecklingstjänster på försvarsområdet eller samordnar sina upphandlingsförfaranden. 2. De upphandlingsförfaranden som avses i punkt 1 a) ska vara förenliga med bestämmelserna i denna förordning, b) får tillåta att flera kontrakt tilldelas genom samma förfarande (flera leverantörer), c) ska föreskriva tilldelning av kontrakt till den anbudsgivare som har det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, och samtidigt säkerställa att det inte förekommer intressekonflikter. Artikel 18 Garantifond Bidrag till ett ömsesidigt försäkringssystem får täcka risken i samband med återbetalning av belopp från mottagarnas sida och ska uppfattas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Artikel 37 i förordning (EU) 2021/695 ska tillämpas. Artikel 19 Kriterier för stödberättigande avseende upphandling och priser 1. Artiklarna 9 och 10 ska i tillämpliga delar gälla för priser. 2. Genom undantag från artikel 176 i budgetförordningen ska artikel 9 i den här förordningen liksom artikel 10 i den här förordningen i tillämpliga delar gälla för upphandling av de studier som avses i artikel 10.3 c i den här förordningen. AVDELNING II SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FORSKNINGSÅTGÄRDER Artikel 20 Äganderätt till resultat av forskningsåtgärder 1. Resultaten av forskningsåtgärder som får stöd genom fonden ska ägas av de mottagare som genererar dem. Om rättsliga enheter gemensamt genererar resultat och om deras respektive bidrag inte kan fastställas, eller om det inte går att särskilja sådana gemensamma resultat, ska de rättsliga enheterna ha gemensam äganderätt till resultaten. Samägare ska ingå ett avtal om fördelningen av andelarna och villkoren för utövande av samäganderätten i enlighet med deras skyldigheter enligt bidragsavtalet. 2. Om unionsstöd ges i form av offentlig upphandling ska resultaten av forskningsåtgärder som får stöd genom fonden, genom undantag från punkt 1, ägas av unionen. Medlemsstaterna och de associerade länderna ska på skriftlig begäran ha kostnadsfri åtkomsträtt till resultaten. 3. Resultaten av forskningsåtgärder som får stöd genom fonden får inte, direkt eller indirekt via en eller flera mellanliggande rättsliga enheter, vara föremål för någon kontroll eller restriktion av ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland, inbegripet i fråga om tekniköverföring. 4. När det gäller resultat som mottagarna genererat genom forskningsåtgärder som får stöd genom fonden, och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 9 i denna artikel, ska kommissionen underrättas i förväg om varje överföring av äganderätt till eller beviljande av en exklusiv licens till ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland. I fall då överföringar av äganderätt eller beviljande av en exklusiv licens strider mot unionens och dess medlemsstaters försvars- och säkerhetsintressen eller de mål som föreskrivs i artikel 3 ska stöd som tillhandahållits från fonden återbetalas. 5. De nationella myndigheterna i medlemsstaterna och i de associerade länderna ska ha åtkomsträtt till de särskilda rapporterna. Sådan åtkomsträtt ska beviljas utan ersättningskrav och överföras av kommissionen till medlemsstaterna och de associerade länderna efter det att kommissionen har säkerställt att det finns lämpliga krav på konfidentialitet. 6. De nationella myndigheterna i medlemsstaterna och i de associerade länderna ska använda den särskilda rapporten endast för syften som rör användning av eller för deras försvarsmakt, eller deras säkerhets- eller underrättelsetjänster, inbegripet inom ramen för deras samarbetsprogram. Sådan användning ska innefatta användning för ändamålen studier, utvärdering, bedömning, forskning, design, godkännande och certifiering av produkter, drift, utbildning och avveckling samt bedömning och utarbetande av tekniska krav för upphandling. 7. Mottagarna ska bevilja unionens institutioner, organ eller byråer nyttjanderätt till resultaten av forskningsåtgärder som får stöd genom fonden utan ersättningskrav i det vederbörligen motiverade syftet att utveckla, genomföra och övervaka unionens befintliga politik eller program inom dess behörighetsområde. Sådan nyttjanderätt ska begränsas till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning. 8. Särskilda bestämmelser om äganderätt, åtkomsträtt och licensiering ska fastställas i finansieringsavtalen och kontrakten om förkommersiell upphandling för att säkerställa största möjliga spridning av resultaten och för att undvika otillbörliga förmåner. De upphandlande myndigheterna ska åtminstone ha nyttjanderätt utan ersättningskrav till resultaten för egen användning samt rätt att bevilja, eller ålägga mottagarna att bevilja, icke-exklusiva licenser till tredje parter för att utnyttja resultaten på rättvisa och rimliga villkor utan rätt att bevilja underlicenser. Alla medlemsstater och associerade länder ska utan ersättningskrav ha tillgång till den särskilda rapporten. I fall då en entreprenör inte lyckas utnyttja resultaten kommersiellt inom en i kontraktet fastställd period efter den förkommersiella upphandlingen ska entreprenören överlåta eventuell äganderätt till resultaten till de upphandlande myndigheterna. 9. Denna förordning påverkar inte export av produkter, utrustning eller teknik som integrerar resultat av forskningsåtgärder som får stöd genom fonden, och påverkar inte medlemsstaternas handlingsfrihet i fråga om deras politik för export av försvarsrelaterade produkter. 10. Om två eller flera medlemsstater eller associerade länder som multilateralt eller inom unionens ramar gemensamt har ingått ett eller flera kontrakt med en eller flera mottagare för att tillsammans vidareutveckla resultat av forskningsåtgärder som stöds genom fonden ska de ha nyttjanderätt till dessa resultat i den mån som de ägs av sådana mottagare och är nödvändiga för fullgörandet av kontraktet eller kontrakten. Sådan nyttjanderätt ska beviljas utan ersättningskrav och på särskilda villkor som syftar till att säkerställa att dessa rättigheter endast kommer att utnyttjas för kontraktets eller kontraktens syfte och att det finns lämpliga skyldigheter avseende konfidentialitet. AVDELNING III SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR UTVECKLINGSÅTGÄRDER Artikel 21 Ytterligare kriterier för stödberättigande för utvecklingsåtgärder 1. Konsortiet ska visa att de kostnader för en åtgärd som inte täcks av unionsstödet ska täckas av annan finansiering, såsom bidrag från medlemsstater eller associerade länder eller medfinansiering från rättsliga enheter. 2. Verksamheter som avses i artikel 10.3 d ska grundas på harmoniserade försvarsförmågekrav som minst två medlemsstater eller associerade länder gemensamt kommit överens om. 3. När det gäller verksamheter som avses i artikel 10.3 e–h ska konsortiet, genom handlingar som utfärdats av nationella myndigheter, visa att a) minst två medlemsstater eller associerade länder avser att upphandla den slutliga produkten eller använda tekniken på ett samordnat sätt, inklusive genom gemensam upphandling i tillämpliga fall, b) verksamheten grundas på gemensamma tekniska specifikationer som överenskommits mellan de medlemsstater eller associerade länder som ska medfinansiera åtgärden eller som avser att gemensamt upphandla den slutliga produkten eller att gemensamt använda tekniken. Artikel 22 Ytterligare tilldelningskriterier för utvecklingsåtgärder Utöver de tilldelningskriterier som avses i artikel 12 ska också följande beaktas i arbetsprogrammet: a) Graden av ökad effektivitet under hela livscykeln för försvarsprodukter och teknik, inbegripet kostnadseffektivitet och potentiella synergieffekter när det gäller förfaranden för upphandling, underhåll och avveckling. b) Bidraget till ytterligare integrering av den europeiska försvarsindustrin i hela unionen genom att mottagarna visar att medlemsstaterna har åtagit sig att gemensamt använda, äga eller underhålla den slutliga produkten eller tekniken på ett samordnat sätt. Artikel 23 Äganderätt till resultat av utvecklingsåtgärder 1. Unionen ska varken äga de försvarsprodukter eller den teknik som utvecklingsåtgärder som får stöd genom fonden resulterar i eller ha någon fordran avseende immateriella rättigheter kopplade till dessa åtgärder. 2. Resultaten av utvecklingsåtgärder som får stöd genom fonden får inte, direkt eller indirekt via en eller flera mellanliggande rättsliga enheter, vara föremål för någon kontroll eller restriktion av icke-associerade tredjeländer eller enheter från icke-associerade tredjeländer, inbegripet i fråga om tekniköverföring. 3. Denna förordning påverkar inte medlemsstaternas handlingsfrihet i fråga om deras politik för export av försvarsrelaterade produkter. 4. När det gäller resultat som mottagarna genererat genom utvecklingsåtgärder som får stöd genom fonden och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 i denna artikel, ska kommissionen underrättas i förväg om varje överföring av äganderätt till ett icke-associerat tredjeland eller en enhet från ett icke-associerat tredjeland. I fall då en sådan överföring av äganderätt strider mot unionens och dess medlemsstaters försvars- och säkerhetsintressen eller de mål som föreskrivs i artikel 3 ska stöd som tillhandahållits från fonden återbetalas. 5. I fall då unionen tillhandahåller stöd i form av offentlig upphandling av en studie ska alla medlemsstater eller associerade länder på skriftlig begäran ha rätt till en kostnadsfri icke-exklusiv licens för användning av studien. AVDELNING IV STYRNING, ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLL Artikel 24 Arbetsprogram 1. Fonden ska genomföras med hjälp av årliga arbetsprogram såsom avses i artikel 110.2 i budgetförordningen. I arbetsprogrammen ska i tillämpliga fall det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser anges. Den övergripande budget som gynnar små och medelstora företags gränsöverskridande deltagande ska fastställas i arbetsprogrammen. 2. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta de arbetsprogram som avses i punkt 1 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 34.2. 3. I arbetsprogrammen ska de forskningsområden och kategorier av åtgärder som ska få stöd genom fonden fastställas i detalj. Dessa kategorier ska vara i linje med de försvarsprioriteringar som avses i artikel 3. Med undantag av den del av arbetsprogrammet som avser omvälvande teknik för försvaret ska de forskningsområden och kategorier av åtgärder som avses i första stycket omfatta försvarsprodukter och teknik inom områdena a) förberedelser, skydd, utplacering och hållbarhet, b) informationshantering och informationsöverlägsenhet samt ledning, kontroll, kommunikation, datorer, underrättelseverksamhet, övervakning och spaning, cyberförsvar och cybersäkerhet, och c) insatser och verkanssystem. 4. Arbetsprogrammen ska innehålla funktionsmässiga krav i lämpliga fall och ange formen för unionsfinansiering enligt artikel 8, utan att förhindra konkurrens i samband med ansökningsomgångar. Överföring av resultat av forskningsåtgärder som tillför ett mervärde och redan får stöd genom fonden in i utvecklingsfasen får även beaktas i arbetsprogrammen. Artikel 25 Samråd med projektledaren Om en projektledare utses ska kommissionen samråda med projektledaren om de framsteg som gjorts i fråga om åtgärden innan betalningen verkställs. Artikel 26 Oberoende experter 1. Kommissionen ska utse oberoende experter som ska biträda vid den etiska granskning och bedömning som avses i artikel 7 i denna förordning och vid bedömningen av förslag enligt artikel 237 i budgetförordningen. 2. De oberoende experter som avses i punkt 1 i denna artikel ska vara medborgare i ett så brett urval av medlemsstater som möjligt och väljas ut på grundval av uppmaningar att anmäla intresse som riktar sig till försvarsministerier och underordnade organ, andra relevanta statliga organ, forskningsinstitut, universitet, näringslivsorganisationer eller företag inom försvarssektorn i syfte att upprätta en förteckning över oberoende experter. Genom undantag från artikel 237 i budgetförordningen får förteckningen över oberoende experter inte offentliggöras. 3. Säkerhetsbehörighetsuppgifterna för utsedda oberoende experter ska valideras av den relevanta medlemsstaten. 4. Den kommitté som avses i artikel 34 ska underrättas om förteckningen över oberoende experter i syfte att ge insyn vad avser experternas säkerhetsbehörighetsuppgifter, på årsbasis. Kommissionen ska säkerställa att oberoende experter inte bedömer, ger råd om eller biträder i sakfrågor avseende vilka de har intressekonflikter. 5. De oberoende experterna ska väljas ut på grundval av kompetens, erfarenhet och kunskaper av relevans för de uppgifter som de ska tilldelas. Artikel 27 Tillämpning av bestämmelserna om säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter 1. Vid tillämpning av denna förordning a) ska varje medlemsstat säkerställa att den erbjuder en skyddsnivå för säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som är likvärdig med den som tillhandahålls genom rådets säkerhetsbestämmelser i rådets beslut 2013/488/EU ( 28 ) , b) ska kommissionen skydda säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i enlighet med säkerhetsbestämmelserna i beslut (EU, Euratom) 2015/444, c) får fysiska personer som är bosatta och juridiska personer som är etablerade i ett tredjeland hantera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter angående fonden endast i fall då de i dessa länder omfattas av säkerhetsbestämmelser som säkerställer en skyddsnivå som är åtminstone likvärdig med den som tillhandahålls genom kommissionens och rådets säkerhetsbestämmelser i beslut (EU, Euratom) 2015/444 respektive beslut 2013/488/EU, d) ska likvärdigheten när det gäller säkerhetsbestämmelser som tillämpas i ett tredjeland eller av en internationell organisation fastställas i ett informationssäkerhetsavtal, inbegripet, i relevanta fall, industrisäkerhetsfrågor, som ingåtts mellan unionen och det tredjelandet eller den internationella organisationen i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 218 i EUF-fördraget och med beaktande av artikel 13 i beslut 2013/488/EU, och e) får en fysisk eller juridisk person, ett tredjeland eller en internationell organisation – utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i beslut 2013/488/EU och bestämmelserna om industrisäkerhet enligt beslut (EU, Euratom) 2015/444 – ges tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter när det anses nödvändigt utifrån en bedömning i varje enskilt fall beroende på uppgifternas karaktär och innehåll, mottagarens behovsenliga behörighet och den fördel som unionen vinner därigenom. 2. När det gäller åtgärder som involverar, kräver eller innehåller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter ska det relevanta finansieringsorganet i handlingarna avseende ansökningsomgången eller anbuden precisera vilka åtgärder och krav som är nödvändiga för att säkerställa säkerheten för denna information på erforderlig nivå. 3. Kommissionen ska inrätta ett säkert utbytessystem för att underlätta utbyte av känsliga uppgifter, inbegripet säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, mellan kommissionen och medlemsstaterna och de associerade länderna samt, i förekommande fall, med de sökande och mottagarna. Systemet ska beakta medlemsstaternas nationella säkerhetsbestämmelser. 4. Upphovsmannaskapet till säkerhetsskyddsklassificerad förgrundsinformation som genereras under utförandet av en forsknings- eller utvecklingsåtgärd ska fastställas av de medlemsstater på vilkas territorium mottagarna är etablerade. I detta syfte får dessa medlemsstater besluta om en särskild säkerhetsram för skydd och hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som rör åtgärden, och de ska underrätta kommissionen om detta. En sådan säkerhetsram ska inte påverka kommissionens möjlighet att få tillgång till de uppgifter som krävs för att utföra forsknings- eller utvecklingsåtgärden. Om ingen sådan särskild säkerhetsram upprättas av dessa medlemsstater ska kommissionen upprätta en säkerhetsram för åtgärden i enlighet med beslut (EU, Euratom) 2015/444. Den tillämpliga säkerhetsramen för åtgärden ska under alla omständigheter inrättas innan finansieringsavtalet eller kontraktet undertecknas. Artikel 28 Övervakning och rapportering 1. I bilagan fastställs indikatorer för rapportering om fondens framsteg när det gäller att uppnå de specifika mål som fastställs i artikel 3.2. 2. För att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av fondens framsteg när det gäller att uppnå målen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 33 i syfte att ändra bilagan vad gäller indikatorerna där det anses nödvändigt liksom i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering. 3. Kommissionen ska regelbundet övervaka genomförandet av fonden och årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om framsteg som gjorts, inbegripet hur identifierade erfarenheter och tillvaratagna erfarenheter från det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning beaktas vid genomförandet av fonden. Kommissionen ska för detta ändamål vidta nödvändiga övervakningsåtgärder. 4. Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av fondens genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel, och när så är lämpligt medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav. Artikel 29 Utvärdering av fonden 1. Utvärderingar av fonden ska utföras för att i rätt tid kunna användas i beslutsprocessen. 2. En interimsutvärdering av fonden ska göras när det föreligger tillräcklig information om dess genomförande, dock senast fyra år efter det att perioden för genomförandet av fonden inletts. Den interimsutvärderingsrapport som omfattar perioden till och med den 31 juli 2024 ska innehålla i synnerhet a) en bedömning av fondens styrning, inbegripet vad gäller i) bestämmelserna om oberoende experter, ii) genomförandet av de etiska förfaranden som anges i artikel 7 i denna förordning, b) de tillvaratagna erfarenheterna från det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning, c) genomförandegraderna, d) projekttilldelningsresultaten, inbegripet små och medelstora företags och midcap-bolags deltagandegrad samt deras grad av gränsöverskridande deltagande, e) procentandelarna för ersättning av indirekta kostnader enligt artikel 15 i denna förordning, f) de belopp som anslås till omvälvande teknik för försvaret i ansökningsomgångar, och g) finansiering som beviljats i enlighet med artikel 195 i budgetförordningen. Interimsutvärderingen ska också innehålla information om mottagarnas ursprungsland, antalet länder som deltar i enskilda projekt och, om möjligt, fördelningen av de genererade immateriella rättigheterna. Kommissionen får lägga fram förslag till lämpliga ändringar av denna förordning. 3. Vid slutet av genomförandeperioden, dock senast den 31 december 2031, ska kommissionen göra en slutlig utvärdering och utarbeta en rapport om genomförandet av fonden. Den slutliga utvärderingsrapporten ska a) innefatta resultaten av genomförandet och i möjligaste mån fondens inverkan, b) bygga på relevanta samråd med medlemsstaterna och associerade länder och nyckelaktörer och ska särskilt bedöma framstegen när det gäller att uppnå de mål som anges i artikel 3, c) bidra till att identifiera var unionen är beroende av tredjeländer vid utvecklingen av försvarsprodukter och teknik, d) innehålla en analys av gränsöverskridande deltagande – inbegripet av små och medelstora företag och midcap-bolag – i åtgärder utförda inom ramen för fonden, samt en analys av små och medelstora företags och midcap-bolags integrering i den globala värdekedjan och fondens bidrag till att avhjälpa de brister som identifierats i förmågeutvecklingsplanen, och e) innehålla information om mottagarnas ursprungsländer och, om möjligt, fördelningen av de genererade immateriella rättigheterna. 4. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om slutsatserna från utvärderingarna tillsammans med sina egna kommentarer. Artikel 30 Revision Revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av personer eller enheter, inbegripet av andra än de som fått uppdraget av unionens institutioner, organ eller byråer, ska utgöra grundvalen för den övergripande försäkran i enlighet med artikel 127 i budgetförordningen. Revisionsrätten ska granska räkenskaperna över unionens samtliga inkomster och utgifter i enlighet med artikel 287 i EUF-fördraget. Artikel 31 Skydd av unionens ekonomiska intressen När ett tredjeland deltar i fonden genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller på grundval av något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013. Artikel 32 Information, kommunikation och publicitet 1. Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. Finansieringsavtalet eller finansieringsöverenskommelsen ska innehålla bestämmelser som reglerar möjligheten att offentliggöra akademiska uppsatser baserade på resultatet av forskningsåtgärder. 2. Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende fonden, åtgärder som vidtagits inom ramen för fonden och uppnådda resultat. Finansiella medel som tilldelas fonden ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till de mål som anges i artikel 3. 3. Finansiella medel som tilldelas fonden får också bidra till anordnande av spridningsverksamhet, kontaktförmedlingsevenemang och medvetandehöjande verksamhet, särskilt i syfte att öppna upp leveranskedjor för att främja små och medelstora företags gränsöverskridande deltagande. AVDELNING V DELEGERADE AKTER, GENOMFÖRANDEAKTER, ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER Artikel 33 Utövande av delegeringen 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 28 ges till kommissionen tills vidare från och med den 12 maj 2021. 3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 28 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning , eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. 5. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 6. En delegerad akt som antas enligt artikel 28 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. Artikel 34 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. Europeiska försvarsbyrån ska bjudas in för att lämna synpunkter och tillhandahålla sakkunskap till kommittén i egenskap av observatör. Europeiska utrikestjänsten ska också bjudas in att biträda inom ramen för kommittén. Kommittén ska även sammanträda i särskilda konstellationer, inbegripet för att diskutera försvars- och säkerhetsaspekter med koppling till åtgärder som utförs inom ramen för fonden. 2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas. Artikel 35 Upphävande Förordning (EU) 2018/1092 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari 2021. Artikel 36 Övergångsbestämmelser 1. Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt förordning (EU) 2018/1092 eller den förberedande åtgärden för forskning inom försvarsområdet, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas och på deras resultat. 2. Finansieringsramen för fonden får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan fonden och de åtgärder som antagits enligt förordning (EU) 2018/1092 och den förberedande åtgärden för forskning inom försvarsområdet. 3. Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter den 31 december 2027 för att täcka de utgifter som föreskrivs i artikel 4.4, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts vid slutet av löptiden för denna fond. Artikel 37 Ikraftträdande och tillämpning Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning . Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 april 2021. På Europaparlamentets vägnar D.M. SASSOLI Ordförande På rådets vägnar A. P. ZACARIAS Ordförande ( 1 ) EUT C 110, 22.3.2019, s. 75 . ( 2 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 april 2019 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 16 mars 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 29 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). ( 3 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2019 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen ( EUT L 146, 10.6.2009, s. 1 ). ( 4 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG ( EUT L 216, 20.8.2009, s. 76 ). ( 5 ) Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 ( EUT L 433I, 22.12.2020, s. 11 ). ( 6 ) Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) ( EUT L 344, 19.12.2013, s. 1 ). ( 7 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ). ( 8 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om fastställande av dess regler för deltagande och spridning samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (se sidan 1 i detta nummer av EUT). ( 9 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1092 av den 18 juli 2018 om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationsförmågan inom unionens försvarsindustri ( EUT L 200, 7.8.2018, s. 30 ). ( 10 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 ( EUT L 107, 26.3.2021, s. 30 ). ( 11 ) EUT L 123, 12.5.2016, s. 1 . ( 12 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter ( EUT L 55, 28.2.2011, s. 13 ). ( 13 ) EUT L 433I, 22.12.2020, s. 28 . ( 14 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 ( EUT L 248, 18.9.2013, s. 1 ). ( 15 ) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen ( EGT L 312, 23.12.1995, s. 1 ). ( 16 ) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter ( EGT L 292, 15.11.1996, s. 2 ). ( 17 ) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ( EUT L 283, 31.10.2017, s. 1 ). ( 18 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen ( EUT L 198, 28.7.2017, s. 29 ). ( 19 ) EGT L 1, 3.1.1994, s. 3 . ( 20 ) EUT L 282, 19.10.2016, s. 4 . ( 21 ) Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel ( EUT L 335, 13.12.2008, s. 99 ). ( 22 ) Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ( EUT L 72, 17.3.2015, s. 53 ). ( 23 ) Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag ( EUT L 124, 20.5.2003, s. 36 ). ( 24 ) Avtal mellan Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som utbyts i Europeiska unionens intresse ( EUT C 202, 8.7.2011, s. 13 ). ( 25 ) Rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater ( EUT L 331, 14.12.2017, s. 57 ). ( 26 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG ( EUT L 94, 28.3.2014, s. 65 ). ( 27 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och upphävande av direktiv 2004/17/EG ( EUT L 94, 28.3.2014, s. 243 ). ( 28 ) Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ( EUT L 274, 15.10.2013, s. 1 ). BILAGA INDIKATORER FÖR RAPPORTERING OM FONDENS FRAMSTEG NÄR DET GÄLLER ATT UPPFYLLA DE SPECIFIKA MÅLEN Specifikt mål som fastställs i artikel 3.2 a: Indikator 1: Deltagare Mäts genom: Antalet deltagande rättsliga enheter (underindelade enligt storlek, typ och etableringsland) Indikator 2: Forskningssamverkan Mäts genom: 2.1 Antalet finansierade projekt och värdet av dem 2.2 Gränsöverskridande samarbete: andelen kontrakt som tilldelas små och medelstora företag samt midcap-bolag med värdet på de kontrakt som avser gränsöverskridande samarbete 2.3 Andelen mottagare som inte utförde forskningsverksamhet med militär tillämpning före den 12 maj 2021. Indikator 3: Innovativa produkter Mäts genom: 3.1 Antalet nya patent som härrör från projekt som får stöd genom fonden 3.2 Den totala fördelningen av patent bland små och medelstora företag, midcap-bolag samt rättsliga enheter som varken är midcap-bolag eller små eller medelstora företag 3.3 Den totala fördelningen av patent per medlemsstat Specifikt mål som fastställs i artikel 3.2 b: Indikator 4: Gemensam förmågeutveckling Mäts genom: Antalet åtgärder som finansieras genom fonden och som avhjälper de brister som identifierats i förmågeutvecklingsplanen, och värdet av dessa åtgärder. Indikator 5: Kontinuerligt stöd under hela FoU-cykeln Mäts genom: Förekomst i bakgrunden till immateriella rättigheter eller resultat som genererats inom ramen för åtgärder som tidigare stötts genom fonden. Indikator 6: Jobbskapande/sysselsättningsstöd Mäts genom: Antalet anställda inom militär FoU som stöds, per medlemsstat