L_2020400SV.01000101.xml 30.11.2020 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/1 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2020/1781 av den 25 november 2020 om ändring av förordning (EU) 2016/1139 vad gäller minskning av fiskekapacitet i Östersjön och av förordning (EU) nr 508/2014 vad gäller definitivt upphörande av fiskeverksamhet för fiskeflottor som fiskar efter torsk i östra Östersjön, torsk i västra Östersjön och sill/strömming i västra Östersjön EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 2 ) , och av följande skäl: (1) Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 ( 3 ) upprättas en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön (nedan kallad den fleråriga planen för Östersjön ). Den fleråriga planen för Östersjön ska genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen för att säkerställa att fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen minimeras. Den ska vara förenlig med unionens miljölagstiftning, i synnerhet med målet att senast 2020 uppnå god miljöstatus i den marina miljön i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG ( 4 ) . (2) Bestämmelserna i den fleråriga planen för Östersjön när det gäller antagandet av närmare bestämmelser för genomförandet av landningsskyldigheten enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 ( 5 ) i unionens vatten i Östersjön bör också gälla för atlantlax ( Salmo salar ) med avseende på undantaget grundat på hög överlevnadsgrad. (3) Enligt vetenskapliga bedömningar som gjorts av Internationella havsforskningsrådet (Ices) är många av de arter och habitat som finns i Östersjön inte i gott skick. Den årliga tillförseln av näringsämnen överstiger fortfarande de regionalt överenskomna målen i Centrala Östersjön, Skärgårdshavet och Finska viken. Halterna av näringsämnen är fortfarande relativt höga och utbredningen av djupvattenområden med låg syrenivå eller inget syre alls förblir relativt stor. Föroreningsnivåerna förblir höga jämfört med de flesta europeiska hav. Denna allmänna miljösituation påverkar näringsvävens funktionsförmåga, minskar resiliens och motståndskraft mot ytterligare miljöförändringar samt minskar utsikterna till socioekonomiska fördelar, däribland fiskemöjligheter. (4) Det försämrade tillståndet för torsk ( Gadus morhua ) i östra Östersjön har kopplats till den situationen. Enligt Ices har beståndet av torsk i östra Östersjön en ohållbart låg biomassa på grund av en kombination av minskande rekrytering, begränsad tillgång på bytesarter, miljöfaktorer, samt förändringar i ekosystemet, såsom syrebrist, ökad temperatur eller föroreningar, vilket leder till en hög naturlig dödlighet ungefär tre gånger så hög som fiskeridödligheten och en alltför hög fiskeridödlighet med tanke på beståndets status. Biomassan för torsk i östra Östersjön av kommersiell storlek är för närvarande på den lägsta nivå som observerats sedan 1950-talet. Dessutom bedömde Ices att biomassan för lekbeståndet av torsk i östra Östersjön kommer att ligga kvar under referenspunkten för hållbarhet på medellång sikt (till och med 2024) även om inget fiske bedrivs alls, och i sitt beståndsutlåtande för 2020 rekommenderade Ices därför nollfångst. (5) I den fleråriga planen för Östersjön ställs kravet att när vetenskaplig rådgivning visar att ett bestånd är hotat ska korrigerande åtgärder vidtas, inbegripet en minskning av fiskemöjligheter och särskilda bevarandeåtgärder, och att dessa åtgärder ska kompletteras med alla övriga lämpliga åtgärder. De korrigerande åtgärderna kan inbegripa att avbryta riktat fiske efter det berörda beståndet och att i lämplig utsträckning minska fiskemöjligheterna. Valet av åtgärder ska bestämmas med beaktande av situationens art, allvarlighetsgrad, varaktighet och upprepning. (6) Baserat på beståndsbedömningen för torsk i östra Östersjön antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2019/1248 ( 6 ) som förbjuder unionsfiskefartyg att fiska efter torsk i Ices-delområdena 24, 25 och 26 till och med den 31 december 2019. Detta förbud har haft en betydande inverkan på den östra delen av Östersjöregionen, särskilt när det gäller småskaligt fiske. Det har också haft en inverkan på fisket i västra Östersjön. (7) Rådets förordning (EU) 2019/1838 ( 7 ) föreskriver en nödvändig och aldrig tidigare tillämpad minskning med 92 % av fiskemöjligheterna för 2020 jämfört med 2019 för torsk i östra Östersjön, och begränsar nyttjandet av den totala tillåtna fångstmängden ( TAC ) till endast bifångster. Inget riktat fiske efter detta bestånd får därför tillåtas. Fiskeinsatser som utförs för vetenskapliga undersökningar är tillåtna för att följa utvecklingen i beståndets biomassa. Eftersom det mest är torsk i östra Östersjön som förekommer i Ices-delområde 24 har även nyttjandet av TAC:en för torsk i västra Östersjön i Ices-delområde 24 begränsats till enbart bifångster av torsk. (8) De fiskeflottor som för närvarande är beroende av torsk i östra Östersjön har inte möjlighet att fiska efter andra bestånd som ett alternativ. Det beräknas att det skulle krävas ytterligare fångster på omkring 20 000 ton alternativa arter för att kompensera för de ekonomiska förluster som orsakas av stängningen av torskfisket i östra Östersjön. I förordning (EU) 2019/1838 föreskrivs dock betydande minskningar för andra bestånd för 2020, i synnerhet för torsk i västra Östersjön, med en minskning med 60 %, och för sill/strömming i västra Östersjön ( Clupea harengus ) med en minskning med 65 % för det västra beståndet och med 27 % i Bottniska viken. (9) Analyser visar att de flottsegment som är mest beroende av torsk i östra Östersjön omfattar mer än 300 fartyg, främst trålare och garnfartyg i Litauen, Lettland och Polen och, i mindre utsträckning, i Danmark och Tyskland. Dessa flottsegment har stor socioekonomisk betydelse, då de utgör ungefär mellan 20 % och 50 % av den respektive nationella flottan i Litauen, Lettland och Polen, uttryckt i heltidsekvivalenter. Endast en minoritet av flottsegmenten verkar vara tillräckligt motståndskraftiga för att överleva en kortare, men inte en medellång eller långsiktig, stängning. De övriga befinner sig antingen redan i en besvärlig situation som kommer att förvärras på grund av stängningen, eller så kommer de att se lönsamheten inom verksamheten urholkas helt och hållet. Mycket riktigt har kvotutnyttjandet för torsk i östra Östersjön redan i många år legat under 60 %, och det sjönk ytterligare under 2018, till 40 %, och ännu mer under 2019; kvotutnyttjandet fram till dess att kommissionens nödåtgärder sattes in i mitten av juli 2019 var 19 %, vilket återspeglar de biologiska problemen inom detta fiske. Eftersom torsken i östra Östersjön inte väntas återhämta sig till välmående nivåer ens på medellång sikt kommer en bestående strukturell obalans att uppstå inom dessa flottsegment, vilket motiverar omstruktureringen av flottan. (10) Omstrukturering av flottorna ska ske i enlighet med förordning (EU) nr 1380/2013, enligt vilken medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att anpassa sina flottors fiskekapacitet till sina fiskemöjligheter över tid, med hänsyn till trender och baserat på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, med målet att uppnå en stabil och varaktig balans mellan dem. För att uppnå detta mål ska medlemsstaterna senast den 31 maj varje år till kommissionen överlämna en rapport i vilken balansen mellan deras flottors fiskekapacitet och deras fiskemöjligheter bedöms. Om det av bedömningen tydligt framgår att fiskekapaciteten inte i realiteten har anpassats till fiskemöjligheterna ska den berörda medlemsstaten upprätta en handlingsplan för de flottsegment där en strukturell överkapacitet har konstaterats och inkludera denna i sin rapport. (11) I rådets politiska överenskommelse av den 15 oktober 2019 om fångstbegränsningar i Östersjön för 2020 deklarerade de berörda medlemsstaterna att de, om de måste minska flottans fiskekapacitet för att hantera de negativa socioekonomiska konsekvenserna av nedgången inom fisket, kommer att lägga fram en handlingsplan för kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 1380/2013. Den 17 oktober 2019 medgav de berörda medlemsstaterna också att det med hänsyn till behovet att minska flottans fiskekapacitet är viktigt att undvika offentligt stöd till investeringar i ytterligare fiskekapacitet. Medlemsstaterna bör ha möjlighet att när som helst skicka sina årliga rapporter om fiskekapacitet och fiskemöjligheter eller ändringar av dessa rapporter till kommissionen i syfte att införa eller ändra en sådan handlingsplan. (12) Fiskekapacitetsnivåerna för medlemsstater som genomför åtgärder för definitivt upphörande i flottsegment som har fiskat efter torsk i östra Östersjön, torsk i västra Östersjön eller sill/strömming i västra Östersjön ( de tre berörda bestånden ) bör inte överstiga de genomsnittliga fiskekapacitetsnivåerna för fartyg med fiskemöjligheter för de tre berörda bestånden under åren 2015–2019. Dessa fiskekapacitetsnivåer bör minskas när fartyg tas ur bruk med offentligt stöd, i syfte att återuppbygga de tre berörda bestånden. Dessa medlemsstater bör säkerställa att fartyg från andra flottsegment inte kan överföras till de flottsegment som fiskar efter något av de tre berörda bestånden genom att fiskekapacitet inte omfördelas till dessa fartygsgrupper förrän tidigast fem år efter dagen för urbruktagandet, eller innan det berörda beståndet har legat över MSY B trigger under en period på tre år, beroende på vilket som inträffar först. För att säkerställa att fiskekapacitetsnivåerna inte överskrids bör medlemsstaterna informera kommissionen om sina ursprungliga fiskekapacitetsnivåer och eventuella ändringar av dem. (13) På grund av det allvarliga tillståndet för de tre berörda bestånden bör medlemsstaterna förbättra övervakningen och kontrollen av fartyg med bifångstkvoter för torsk i östra Östersjön eller med fiskemöjligheter för torsk i västra Östersjön eller sill/strömming i västra Östersjön. Dessutom bör den tröskelkvantitet från och med vilken ett fiskefartyg är skyldigt att förhandsanmäla landningen och landa sin fångst på en viss plats minskas till 250 kilogram för torsk i östra Östersjön och torsk i västra Östersjön. (14) Förordning (EU) 2016/1139 bör därför ändras i enlighet med detta. (15) Ices har utfärdat en analytisk bedömning av beståndet av torsk i östra Östersjön, men kunde varken tillhandahålla intervall för fiskeridödlighet eller olika referenspunkter på grund av brist på nödvändiga data. Datainsamlingen bör därför förbättras. (16) Europeiska havs- och fiskerifonden ( EHFF ), inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 ( 8 ) , gjorde det möjligt att använda definitivt upphörande av fiskeverksamhet till och med den 31 december 2017 som ett verktyg för att minska identifierad strukturell överkapacitet. I fall då medlemsstater identifierade en strukturell obalans gav den åtföljande handlingsplanen enligt förordning (EU) nr 1380/2013 dem därför möjlighet att inkludera definitivt upphörande av fiskeverksamhet som ett sätt att uppnå handlingsplanens mål. (17) I syfte att kompensera för de allvarliga skadliga socioekonomiska konsekvenserna för kustsamhällen och företag som bedriver fiske till följd av den bestående och negativa miljösituationen i Östersjön och de påföljande kraftiga minskningarna av fiskemöjligheterna, och med beaktande av de särskilda åtgärder som föreskrivs i den fleråriga planen för Östersjön, bör offentligt stöd för definitivt upphörande av fiskeverksamhet genom skrotning av fiskefartyg kunna användas i syfte att göra det möjligt för medlemsstaterna att uppfylla målen i deras handlingsplaner enligt förordning (EU) nr 1380/2013 och minska eventuella identifierade strukturella obalanser i de berörda flottsegmenten. Förordning (EU) nr 508/2014 bör därför ändras i enlighet med detta, i syfte att återinföra stöd för definitivt upphörande för fartyg i de berörda flottsegmenten. (18) För att säkerställa överensstämmelse mellan strukturanpassningen av flottan i Östersjön och de bevarandemål som fastställs i den fleråriga planen för Östersjön, bör stöd för definitivt upphörande av fiskeverksamhet genom skrotning av fiskefartyg i de berörda flottsegmenten endast kunna ges strikt villkorat av efterlevnaden av förordning (EU) nr 1380/2013 och av de berörda flottsegmentens specifika fiskekapacitetstak. (19) På grund av det känsliga ekosystemet i Östersjön bör stöd för definitivt upphörande av fiskeverksamhet inte beviljas för fiskefartyg som byggs om för annan verksamhet än kommersiellt fiske, till exempel fritidsfiske, då detta kan påverka ekosystemet negativt. Därför bör stödet endast beviljas för skrotning av fiskefartyg. (20) I förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs att fiskekapaciteten för de fiskefartyg som tas ur bruk med offentligt stöd inte ska ersättas. I den förordningen föreskrivs vidare att ny fiskekapacitet som kommer in i flottan utan offentligt stöd ska kompenseras genom att åtminstone motsvarande fiskekapacitet utan offentligt stöd först dras tillbaka. (21) Eftersom stöd enligt förordning (EU) nr 508/2014 får ges fram till slutet av 2023 bör den sista årliga rapporten om det operativa programmets genomförande lämnas in senast den 31 maj 2024. Förordning (EU) nr 508/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. (22) Mot bakgrund av den dåliga ekonomiska situation som unionsfiskefartyg som i betydande utsträckning är beroende av de tre berörda bestånden och behovet av att säkerställa tillgång till stöd inom ramen för EHFF för definitivt upphörande av dessa fartygs fiskeverksamhet under 2020, bör denna förordning av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ändringar av förordning (EU) 2016/1139 Förordning (EU) 2016/1139 ska ändras på följande sätt: 1. I artikel 1 ska följande punkt läggas till: ”3. I denna förordning anges även närmare detaljer för genomförandet av landningsskyldigheten i unionens vatten i Östersjön för atlantlax ( Salmo salar ) i Ices-delområdena 22–32.” 2. I artikel 7.1 ska följande stycke läggas till: ”När det gäller atlantlax ska dock de delegerade befogenheter som tilldelats kommissionen enligt första stycket vara begränsade till de åtgärder som avses i första stycket a.” 3. Följande kapitel ska införas: ”KAPITEL VI A MINSKNING AV FISKEKAPACITET Artikel 8a Minskning av fiskekapacitet för torsk i östra Östersjön, torsk i västra Östersjön och sill/strömming i västra Östersjön 1. De medlemsstater som har antagit en handlingsplan i enlighet med artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 för flottsegment som omfattar fiskefartyg som har fiskat efter torsk i östra Östersjön, torsk i västra Östersjön eller sill/strömming i västra Östersjön (nedan kallade de tre berörda bestånden ) får genomföra åtgärder för definitivt upphörande med fiskeverksamhet i enlighet med artikel 34 i förordning (EU) nr 508/2014. 2. Stöd till åtgärder som avses i punkt 1 får beviljas endast om den handlingsplan som avses i punkt 1 fastställer specifika mål för minskning av fiskekapacitet för fiskefartyg med fiskemöjligheter för ett eller flera av de tre berörda bestånden. 3. Medlemsstaterna får när som helst överlämna eller ändra sin årliga rapport som avses i artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att införa eller ändra sin handlingsplan. 4. Taket för fiskekapaciteten för en medlemsstat som genomför åtgärder för definitivt upphörande enligt punkt 1 i denna artikel ska minska med en mängd som motsvarar fiskekapaciteten hos de fiskefartyg som tas ur bruk med offentligt stöd i enlighet med artikel 22.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 och artikel 34.5 i förordning (EU) nr 508/2014. 5. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om alla minskningar av medlemsstaters tak för fiskekapacitet i de rapporter som ska överlämnas i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013. 6. Medlemsstater som genomför de åtgärder för definitivt upphörande som avses i punkt 1 ska meddela kommissionen det årliga genomsnittet för åren 2015–2019 av den totala fiskekapaciteten för alla fiskefartyg med tilldelning av fiskemöjligheter för något av de tre berörda bestånden. Dessutom ska medlemsstaterna meddela kommissionen den totala mängd fiskekapacitet som dragits tillbaka för fiskefartyg med tilldelning av fiskemöjligheter för något av de tre berörda bestånden. 7. Medlemsstater som genomför de åtgärder för definitivt upphörande som avses i punkt 1 ska säkerställa att fiskekapaciteten hos fiskefartyg med en tilldelning av fiskemöjligheter för något av de tre berörda bestånden inte överskrider den årliga genomsnittliga fiskekapacitet som meddelats kommissionen i enlighet med punkt 6 genom att fiskekapacitet inte omfördelas till någon av dessa fartygsgrupper förrän tidigast fem år efter dagen för urbruktagandet, eller förrän det berörda beståndet har legat över MSY B trigger under en period på tre år, beroende på vilket som inträffar först.” 4. Artikel 11.1 ska ersättas med följande: ”1. Genom undantag från artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska kravet på förhandsanmälan enligt den artikeln gälla för befälhavare på unionsfiskefartyg med en total längd på åtta meter eller mer som har minst 250 kilogram torsk eller två ton av pelagiska bestånd ombord.” 5. I artikel 14 ska led a ersättas med följande: ”a) 250 kg torsk,”. 6. Följande artikel ska införas: ” Artikel 14a Kontroll av fångster av torsk i östra Östersjön, torsk i västra Östersjön och sill/strömming i västra Östersjön Medlemsstaterna ska förbättra övervakningen och kontrollen av fartyg med bifångstkvoter för torsk i östra Östersjön eller med fiskemöjligheter för torsk i västra Östersjön eller sill/strömming i västra Östersjön.” Artikel 2 Ändring av förordning (EU) nr 508/2014 Förordning (EU) nr 508/2014 ska ändras på följande sätt: 1. Artikel 34 ska ändras på följande sätt: a) I punkt 2 ska följande stycke läggas till: ”När det gäller torsk i östra Östersjön som avses i artikel 1.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 ( *1 ) ska dock de två kalenderår som avses i leden a och b i första stycket i denna punkt vara 2017 och 2018. ( *1 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 av den 6 juli 2016 om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 ( EUT L 191, 15.7.2016, s. 1 ).” " b) Punkt 4 ska ersättas med följande: ”4. Stöd enligt denna artikel får beviljas till och med den 31 december 2017, förutom om åtgärder för definitivt upphörande antas för att uppnå målen i följande fleråriga planer: a) Den fleråriga planen för bevarande och hållbart nyttjande av demersala bestånd i västra Medelhavet, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1022 ( *2 ) . b) Den fleråriga planen för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och de fisken som nyttjar dessa bestånd, inrättad genom förordning (EU) 2016/1139, vad gäller fartyg som har fiskat efter torsk i östra Östersjön, torsk i västra Östersjön eller sill/strömming i västra Östersjön enligt vad som anges i artikel 8a i förordning (EU) 2016/1139. ( *2 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1022 av den 20 juni 2019 om upprättande av en flerårig plan för de fisken som nyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet och om ändring av förordning (EU) nr 508/2014 ( EUT L 172, 26.6.2019, s. 1 ).” " c) Punkt 4a ska ersättas med följande: ”4a. Utgifter för åtgärder för definitivt upphörande som har antagits för att målen i förordning (EU) 2019/1022 ska uppnås ska berättiga till stöd inom ramen för EHFF från och med den 16 juli 2019. Utgifter för åtgärder för definitivt upphörande som har antagits för att målen i förordning (EU) 2016/1139, särskilt artikel 8a, ska uppnås, ska berättiga till stöd inom ramen för EHFF från och med den 1 december 2020.” d) I punkt 6 ska första stycket ersättas med följande: ”6. Genom undantag från punkt 1 får stöd beviljas för definitivt upphörande av fiskeverksamhet utan skrotning om fartygen byggs om för annan verksamhet än kommersiellt fiske. Detta undantag ska inte tillämpas på stöd som beviljas enligt punkt 4 b.” 2. Artikel 114.1 ska ersättas med följande: ”1. Senast den 31 maj 2016 och därefter senast den 31 maj varje år till och med 2024 ska medlemsstaterna till kommissionen lämna en årlig rapport om det operativa programmets genomförande under det föregående kalenderåret. Den rapport som lämnas in 2016 ska avse kalenderåren 2014 och 2015.” Artikel 3 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 25 november 2020. På Europaparlamentets vägnar D. M. SASSOLI Ordförande På rådets vägnar M. ROTH Ordförande ( 1 ) EUT C 106, 31.3.2020, s. 10 . ( 2 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 november 2020 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 18 november 2020. ( 3 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 av den 6 juli 2016 om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 ( EUT L 191, 15.7.2016, s. 1 ). ( 4 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) ( EUT L 164, 25.6.2008, s. 19 ). ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG ( EUT L 354, 28.12.2013, s. 22 ). ( 6 ) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1248 av den 22 juli 2019 om åtgärder för att minska ett allvarligt hot mot bevarandet av det östra beståndet av torsk ( Gadus morhua ) i Östersjön ( EUT L 195, 23.7.2019, s. 2 ). ( 7 ) Rådets förordning (EU) 2019/1838 av den 30 oktober 2019 om fastställande för 2020 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2019/124 vad gäller vissa fiskemöjligheter i andra vatten ( EUT L 281, 31.10.2019, s. 1 ). ( 8 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 ( EUT L 149, 20.5.2014, s. 1 ).