L_2010327SV.01001301.xml 11.12.2010 SV Europeiska unionens officiella tidning L 327/13 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1169/2010 av den 10 december 2010 om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetstillstånd för järnväg (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG av den 29 april 2004 om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (järnvägssäkerhetsdirektivet) ( 1 ) , särskilt artikel 6.1, med beaktande av rekommendationen ERA/REC/SAF/09-2009 från Europeiska järnvägsbyrån, som lämnades till kommissionen den 18 september 2009, om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse, och av följande skäl: (1) Syftet med den gemensamma säkerhetsmetod som ska fastställas är att tillhandahålla en ram för att de nationella säkerhetsmyndigheterna ska kunna harmonisera sina beslutskrav i unionen, i enlighet med artikel 17.4 i direktiv 2004/49/EG. Detta bör göra det möjligt för nationella säkerhetsmyndigheter att bedöma överensstämmelsen med kraven på ett enhetligt sätt. (2) Den gemensamma säkerhetsmetoden bör innehålla alla harmoniserade krav och bedömningsmetoder för att göra det möjligt för de nationella säkerhetsmyndigheterna att utfärda ett säkerhetstillstånd till en infrastrukturförvaltare, som innefattar säkerhetsstyrningssystemets tillräcklighet i allmänhet och eventuella nätspecifika tillstånd. Vidare är det troligt att infrastrukturförvaltaren kommer att ansöka om den nätspecifika delen av tillståndet samtidigt med ansökan om ett allmänt tillstånd baserat på säkerhetsstyrningssystemet. (3) De nationella säkerhetsmyndigheterna bedömer en infrastrukturförvaltarens förmåga att uppfylla alla de krav som gäller för att bedriva verksamhet i allmänhet och i det specifika nät för vilket järnvägsföretaget ansöker om tillstånds, genom att bedöma dess samlade säkerhetsstyrningssystem. (4) Varje nationell säkerhetsmyndighet bör införa förfaranden för att undersöka om de resultat som anges i ansökan om ett säkerhetstillstånd uppnås i verksamheten, efter att tillståndet har beviljats och om alla nödvändiga krav fortlöpande uppfylls i enlighet med artikel 16.2 f och artikel 17.2 i direktiv 2004/49/EG. Detta kräver därför att det utvecklas ett system för tillsyn efter att ett tillstånd har beviljats som baserar sig på grundläggande principer för att säkerställa att de nationella säkerhetsmyndigheterna tillämpar ett harmoniserat tillvägagångssätt i varje medlemsstat. (5) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 27.1 i direktiv 2004/49/EG. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Syfte I denna förordning fastställs en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetstillstånd enligt artikel 6.3 b i direktiv 2004/49/EG. I den gemensamma säkerhetsmetoden ingår a) ett förfarande och kriterier för att bedöma ansökningar från infrastrukturförvaltare om säkerhetstillstånd enligt artikel 11.1 a och b i direktiv 2004/49/EG, som anges i bilagorna I och II till denna förordning, b) principer för att övervaka överensstämmelsen med kraven i direktiv 2004/49/EG efter att den nationella säkerhetsmyndigheten har beviljat tillståndet, som anges i bilaga III till denna förordning. Artikel 2 Definitioner I denna förordning avses med tillsyn : de förfaranden som den nationella säkerhetsmyndigheten inför för att övervaka säkerhetsnivån efter att den har beviljat ett säkerhetstillstånd. Artikel 3 Förfaranden för att bedöma ansökningar 1. Vid bedömning av ansökningar om säkerhetstillstånd som har lämnats in efter att denna förordning har trätt i kraft ska de nationella säkerhetsmyndigheterna tillämpa det förfarande som anges i bilaga I till denna förordning för att bedöma ansökningarnas överensstämmelse med kraven i direktiv 2004/49/EG. De nationella säkerhetsmyndigheterna ska också använda de bedömningskriterier som anges i bilaga II till denna förordning. 2. Vid bedömningen får de nationella säkerhetsmyndigheterna godkänna de sökandes utfästelser om att de kommer att hantera risker genom avtal med tredje man. I avtalen ska även specificeras vilket informationsutbyte som behövs för att säkerställa säker drift av fordon, särskilt i fråga om de områden som hör samman med underhåll. 3. De produkter eller tjänster som entreprenörer eller leverantörer förser infrastrukturförvaltarna med ska antas överensstämma med säkerhetskraven om entreprenörerna, leverantörerna eller produkterna är certifierade i enlighet med relevanta certifieringssystem som har inrättats inom ramen för unionslagstiftning för tillhandahållandet av sådana produkter och tjänster. Artikel 4 Tillsyn När de nationella säkerhetsmyndigheterna har beviljat ett säkerhetstillstånd ska de utöva tillsyn över infrastrukturförvaltarnas fortsatta tillämpning av sina säkerhetsstyrningssystem och tillämpa de principer för tillsyn som anges i bilaga III till denna förordning. Artikel 5 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 10 december 2010. På kommissionens vägnar José Manuel BARROSO Ordförande ( 1 ) EUT L 164, 30.4.2004, s. 44 . BILAGA I Förfarande för bedömning av överensstämmelse med de krav som måste uppfyllas för att erhålla säkerhetstillstånd utfärdade i enlighet med artikel 11.1 a och b i direktiv 2004/49/EG 1. De förfaranden som en nationell säkerhetsmyndighet inför för att ta emot och bedöma ansökningar och bevilja säkerhetstillstånd ska bygga på följande ramprinciper. a) Framtagning och granskning av bedömningsprocessen De nationella säkerhetsmyndigheterna ska ta fram strukturerade och granskningsbara processer som ska utföras av lämpliga behöriga personer. De ska granska ansökningarna mot de bedömningskriterier för säkerhetsstyrningssystem som anges i bilaga II. De ska föra protokoll över och motivera alla beslut. Den nationella säkerhetsmyndighetens övergripande bedömningsprocess ska regelbundet granskas internt och kontinuerligt förbättras för att säkerställa dess fortlöpande genomslagskraft och effektivitet. b) Bedömningsprocessens kvalitet De nationella säkerhetsmyndigheterna ska övervaka kvaliteten på det egna arbetet under viktiga faser av behandlingen av ansökningar om säkerhetstillstånd. c) Bedömningens omfattning Bedömningen ska ske på styrningssystemnivå och vara processdriven. I de fall då brister upptäcks vid granskningen kan den nationella säkerhetsmyndigheten själv fatta beslut och ska, beroende på den bristande överensstämmelsens karaktär och allvarlighetsgrad, beskriva vilka punkter som behöver förbättras. I sista hand ska den nationella säkerhetsmyndigheten utnyttja sin befogenhet att avslå en ansökan. Bedömningen ska vara — anpassad till riskerna, typen och omfattningen på den sökandes verksamhet, — baserad på bedömningar av infrastrukturförvaltarens allmänna förmåga att bedriva verksamhet på ett säkert sätt enligt vad som anges i dess säkerhetsstyrningssystem. d) Tidsfrist för bedömningen De nationella säkerhetsmyndigheterna ska slutföra bedömningen inom den tidsram som anges i artikel 12 i direktiv 2004/49/EG och samtidigt se till att den bevisning som tillhandahålls av den sökande är tillräcklig. Den nationella säkerhetsmyndigheten ska så snart det är praktiskt möjligt informera infrastrukturförvaltaren om frågor som ger upphov till allvarliga betänkligheter under bedömningsfasen. e) Beslutsfattande under bedömningen Ett beslut om att godkänna eller avslå en ansökan om säkerhetstillstånd ska baseras på den bevisning som den sökande tillhandahåller och om relevanta krav har följts. 2. Den nationella säkerhetsmyndigheten ska bedöma om den bifogade sammanfattningen av säkerhetsstyrningssystemets manual möjliggör en första bedömning av säkerhetsstyrningssystemets kvalitet och lämplighet, och ska besluta inom vilka områden ytterligare information behövs. Den nationella säkerhetsmyndigheten kan, som en del av denna begäran om mer information, begära detaljerad information i sådan omfattning som den anser vara rimlig för att kunna bedöma ansökan. 3. När ett säkerhetstillstånd beviljas ska överensstämmelsen mellan den sökandes säkerhetsstyrningssystem och bedömningskriterierna dokumenteras med hänsyn till varje bedömningskriterium. 4. Om den nationella säkerhetsmyndigheten har några funderingar eller upptäcker en eventuell bristande överensstämmelse, ska den nationella säkerhetsmyndigheten specificera detta och hjälpa den sökande att förstå vilken detaljnivå som förväntas i svaret. Detta uppnås genom att a) noggrant hänvisa till de relevanta kriterierna och se till att den sökande har förstått vilka områden med bristande överensstämmelse som har identifierats, b) fastställa vilken del av tillhörande förordningar, regler och standarder som är relevant, c) ange varför bedömningskriteriet inte är uppfyllt, d) komma överens om ytterligare åtaganden, information och styrkande bevisning som ska tillhandahållas, enligt vad som krävs på kriteriets detaljnivå, och specificera både den åtgärd som den sökande måste vidta för att korrigera bristen och inom vilken tidsram som överensstämmelsen måste uppfyllas, e) specificera vilka områden som kan bli föremål för ytterligare granskning genom tillsyn efter att tillståndet har beviljats. BILAGA II Kriterier för bedömning av överensstämmelse med de krav som måste uppfyllas för att erhålla säkerhetstillstånd utfärdade i enlighet med artikel 11.1 a och b i direktiv 2004/49/EG A. RISKHANTERINGSÅTGÄRDER FÖR ALLA RISKER SOM INFRASTRUKTURFÖRVALTARENS VERKSAMHET GER UPPHOV TILL ( 1 ) A.1 Det finns förfaranden för att identifiera risker som har samband med järnvägsdrift, inklusive risker som uppstår som en direkt följd av arbetsaktiviteter, arbetets utformning eller arbetsbelastning och andra organisationers/personers verksamhet. A.2 Det finns förfaranden för att utveckla och vidta åtgärder för riskhantering. A.3 Det finns förfaranden för att övervaka riskhanteringsåtgärdernas effektivitet samt genomföra förändringar när så krävs. A.4 Det finns förfaranden för att fastslå behovet av att samarbeta med andra enheter (såsom järnvägsföretag, tillverkare, underhållsleverantörer, underhållsansvariga enheter, fordonsinnehavare, tjänsteleverantörer och upphandlande enheter) i förekommande fall, i frågor med gemensamma kontaktpunkter som sannolikt kommer att påverka införandet av lämpliga riskhanteringsåtgärder i enlighet med artikel 4.3 i direktiv 2004/49/EG. A.5 Det finns förfaranden för överenskommen dokumentation och kommunikation med relevanta enheter, inklusive identifiering av varje deltagande organisations roll och ansvar samt specifikationer för informationsutbyte. A.6 Det finns förfaranden för att kontrollera hur effektiva dessa åtgärder är och genomföra förändringar när så krävs. B. RISKHANTERING VID UNDERHÅLL OCH MATERIELFÖRSÖRJNING ( 2 ) B.1 Det finns förfaranden för att få fram krav/standarder/processer gällande underhåll från säkerhetsdata. B.2 Det finns förfaranden för att anpassa underhållsintervallen efter typ och omfattning av den trafik som bedrivs. B.3 Det finns förfaranden för att säkerställa att underhållsansvaret är klart definierat i syfte att fastställa underhållsbefattningarnas befogenheter och ange lämpliga ansvarsnivåer. B.4 Det finns förfaranden för att samla in information om fel och brister som uppstår under den dagliga driften och för att rapportera dessa till dem som ansvarar för underhållet. B.5 Det finns förfaranden för att identifiera och rapportera risker som uppstår på grund av brister samt konstruktioner med bristande överensstämmelse eller fel under hela livscykeln till berörda parter. B.6 Det finns förfaranden för att verifiera och kontrollera underhållets utförande och resultat för att säkerställa att de överensstämmer med företagets normer. C. RISKHANTERING SOM HÖR SAMMAN MED ANLITANDET AV ENTREPRENÖRER OCH KONTROLL AV LEVERANTÖRER ( 3 ) C.1 Det finns förfaranden för att kontrollera kompetensen hos entreprenörer (inklusive underentreprenörer) och leverantörer. C.2 Det finns förfaranden för att verifiera och kontrollera säkerhetsnivån och resultaten för alla upphandlade tjänster och produkter som tillhandahålls av antingen entreprenören eller leverantören för att säkerställa att de uppfyller de krav som anges i avtalet. C.3 Ansvarsområden och arbetsuppgifter gällande järnvägssäkerhet är tydligt definierade, kända och fördelade mellan avtalsparterna och alla andra berörda parter. C.4 Det finns förfaranden för att säkerställa att säkerhetsrelaterade handlingar och avtal går att spåra. C.5 Det finns förfaranden för att säkerställa att säkerhetsuppgifter, inklusive utbyte av säkerhetsrelaterad information, utförs av entreprenörer eller leverantörer i enlighet med de relevanta krav som anges i avtalet. D. RISKER SOM UPPSTÅR SOM ETT RESULTAT AV ANDRA PARTER UTANFÖR JÄRNVÄGSSYSTEMET ( 4 ) D.1 Det finns förfaranden för att identifiera potentiella risker från andra parter utanför järnvägssystemet, där så är tillämpligt och rimligt. D.2 Det finns förfaranden för att fastställa lämpliga kontrollåtgärder för att begränsa de risker som finns identifierade i D.1 i den mån de hör samman med den sökandes ansvar. D.3 Det finns förfaranden för att se till att de åtgärder som identifierades i D.2 är effektiva samt genomföra förändringar när så krävs. E. DOKUMENTERING AV SÄKERHETSSTYRNINGSSYSTEMET E.1 Det finns en beskrivning av verksamheten där driftens typ, omfattning och risk klargörs. E.2 Det finns en beskrivning av säkerhetsstyrningssystemets struktur, av vilken roll- och ansvarsfördelning framgår. E.3 Det finns en beskrivning av säkerhetsstyrningssystemets förfaranden, vilket krävs enligt artikel 9 och bilaga III till direktiv 2004/49/EG, i överensstämmelse med typen och omfattningen av trafik. E.4 Det görs en uppräkning och kort beskrivning av säkerhetskritiska processer och uppgifter som är relevanta för den typ av verksamhet/tjänster som utförs. F. ANSVARSFÖRDELNING ( 5 ) F.1 Det finns en beskrivning av hur samordningen av säkerhetsstyrningssystemets verksamhet i hela organisationen säkerställs, baserad på dokumenterad kunskap och huvudansvar på ledningsnivå. F.2 Det finns förfaranden för att säkerställa att personal med delegerat ansvar inom organisationen har befogenhet, kompetens och lämpliga resurser för att fullgöra sitt åliggande. F.3 De säkerhetsrelaterade ansvarsområdena och ansvarsfördelningen för specifika tillhörande funktioner, tillsammans med deras avgränsning, är klart definierade. F.4 Det finns ett förfarande för att säkerställa att säkerhetsuppgifterna är klart definierade och delegerade till personal med lämplig kompetens. G. SÄKRING AV LEDNINGENS KONTROLL PÅ OLIKA NIVÅER ( 6 ) G.1 Det finns en beskrivning av hur ansvaret fördelas för varje säkerhetsrelaterad process i hela organisationen. G.2 Det finns ett förfarande för regelmässig kontroll av hur uppgifterna utförs och som säkerställs av linjeledningen, vilken måste ingripa om uppgifterna inte utförs på rätt sätt. G.3 Det finns förfaranden för att identifiera och hantera andra ledningsaktiviteters påverkan på säkerhetsstyrningssystemet. G.4 Det finns förfaranden så att de personer som är involverade i säkerhetsstyrningen omfattas av ett resultatansvar. G.5 Det finns förfaranden för att fördela lämpliga resurser i syfte att tillhandahålla säkerhetsuppgifter i säkerhetsstyrningssystemet. H. HUR PERSONAL OCH DERAS FÖRETRÄDARE PÅ ALLA NIVÅER BERÖRS ( 7 ) H.1 Det finns förfaranden för att säkerställa att personal och personalrepresentanter företräds på lämpligt sätt samt konsulteras när det handlar om att fastställa, föreslå, se över och utveckla säkerhetsaspekterna av operationella förfaranden som kan komma att beröra personal. H.2 Personalengagemang och samrådsåtgärder finns dokumenterat. I. SÄKERSTÄLLANDE AV KONTINUERLIG FÖRBÄTTRING ( 8 ) Det finns förfaranden för att, i den mån detta är rimligen genomförbart, säkerställa en kontinuerlig förbättring av säkerhetsstyrningssystemet. Dessa ska omfatta följande: a) Förfaranden för regelbundna översyner av säkerhetsstyrningssystemet, enligt vad som anses nödvändigt. b) Förfaranden för att beskriva åtgärder för att kontrollera och analysera relevanta säkerhetsdata. c) Förfaranden för att beskriva hur fastställda fel ska rättas till. d) Förfaranden för att ange hur nya säkerhetsstyrningsregler genomförs baserat på utveckling och gjorda erfarenheter. e) Förfaranden för att beskriva hur resultat från de interna revisionerna används för att förbättra säkerhetsstyrningssystemet. J. SÄKERHETSPOLITIK SOM GODKÄNTS AV ORGANISATIONENS CHEF OCH MEDDELATS ALL PERSONAL ( 9 ) Det finns ett dokument som beskriver organisationens säkerhetspolitik och som a) har meddelats och är tillgänglig för all personal, t.ex. via organisationens intranät, b) är lämplig sett till trafikens typ och omfattning, c) är godkänd av organisationens chef. K. ORGANISATIONENS KVALITATIVA OCH KVANTITATIVA MÅL FÖR UPPRÄTTHÅLLANDE OCH FÖRBÄTTRING AV SÄKERHET SAMT PLANER OCH FÖRFARANDEN FÖR UPPNÅENDET AV DESSA MÅL ( 10 ) K.1 Det finns förfaranden för att fastställa relevanta säkerhetsmål i linje med det rättsliga regelverket, och det finns ett dokument i vilket dessa mål anges. K.2 Det finns förfaranden för att fastställa relevanta säkerhetsmål som överensstämmer med den aktuella järnvägsdriften och relevanta risker. K.3 Det finns förfaranden för att regelbundet bedöma den övergripande säkerhetsnivån i förhållande till organisationens säkerhetsmål och de mål som har fastställts på medlemsstatsnivå. K.4 Det finns förfaranden för att regelbundet övervaka och granska driftsrutiner genom att a) sammanställa relevanta säkerhetsdata för att fastställa trender när det gäller säkerhetsnivån och bedöma hur målen uppfylls, b) tolka relevanta data och genomföra nödvändiga förändringar. K.5 Infrastrukturförvaltaren har förfaranden för att utveckla planer och förfaranden i syfte att uppnå sina mål. L. FÖRFARANDEN FÖR ATT UPPFYLLA BEFINTLIGA, NYA OCH ÄNDRADE TEKNISKA OCH OPERATIVA NORMER ELLER ANDRA FÖRESKRIFTER ( 11 ) L.1. Det finns förfaranden för säkerhetsrelaterade krav, som är relevanta för den typ och omfattning av trafik som bedrivs, för att a) identifiera dessa krav och uppdatera relevanta förfaranden i syfte att återspegla förändringar av dem (ändringshantering), b) genomföra dem, c) kontrollera överensstämmelsen med dem, d) vidta åtgärder om bristande överensstämmelse identifieras. L.2 Det finns förfaranden för att säkerställa att rätt personal, förfaranden, specifika handlingar, utrustning och rullande materiel används för avsett syfte. L.3 Säkerhetsstyrningssystemet har förfaranden för att säkerställa att underhåll utförs enligt tillämpliga krav. M. FÖRFARANDEN OCH METODER FÖR UTFÖRANDE AV RISKBEDÖMNING OCH GENOMFÖRANDE AV ÅTGÄRDER FÖR RISKHANTERING NÄRHELST EN ÄNDRING AV DRIFTSFÖRHÅLLANDENA ELLER NYTT MATERIAL MEDFÖR NYA RISKER FÖR INFRASTRUKTURER ELLER VERKSAMHETER ( 12 ) M.1 Det finns förfaranden för att hantera ändringar av utrustning, förfaranden, organisation, bemanning eller samspel. M.2 Det finns riskbedömningsförfaranden för att hantera ändringar och tillämpa den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning som avses i kommissionens förordning (EG) nr 352/2009 ( 13 ) när så krävs. M.3 Det finns förfaranden för att förmedla riskbedömningens resultat till andra processer inom organisationen och göra dem synliga för relevant personal. N. TILLHANDAHÅLLANDE AV PROGRAM FÖR UTBILDNING AV PERSONAL OCH SYSTEM FÖR SÄKERSTÄLLANDE AV ATT PERSONALENS KOMPETENS BIBEHÅLLS OCH ATT UPPGIFTERNA UTFÖRS I ENLIGHET DÄRMED ( 14 ) N.1 Det finns ett kompetensstyrningssystem som åtminstone omfattar a) identifiering av vilken kunskap och vilka färdigheter som krävs för de säkerhetsrelaterade uppgifterna, b) urvalsprinciper (krav på grundläggande utbildningsnivå, psykisk och fysisk lämplighet), c) grundläggande utbildning samt certifiering av förvärvade kunskaper och färdigheter, d) fortlöpande utbildning och regelbunden uppdatering av befintliga kunskaper och färdigheter, e) regelbundna kompetenskontroller, efter behov, f) särskilda åtgärder vid olyckor/tillbud eller lång arbetsfrånvaro, efter behov eller i förekommande fall, g) särskild utbildning i säkerhetsstyrningssystemet för personal som arbetar med att säkerställa att säkerhetsstyrningssystemet fungerar. N.2 Det finns förfaranden inom ramen för kompetensstyrningssystemet som gör det möjligt att a) identifiera vilka befattningar som utför säkerhetskritiska uppgifter, b) identifiera vilka befattningar som har ansvar för att fatta driftsrelaterade beslut inom säkerhetsstyrningssystemet, c) ge personalen den kompetens, de färdigheter och den (medicinska respektive psykologiska) lämplighet som krävs för de relevanta uppgifterna och regelbundet repetera/uppdatera dessa, d) tilldela personal med kompetens som är lämplig för de relevanta uppgifterna, e) övervaka hur uppgifterna utförs och införa korrigerande åtgärder när detta krävs. O. ARRANGEMANG FÖR TILLHANDAHÅLLANDE AV TILLRÄCKLIG INFORMATION INOM ORGANISATIONEN OCH, I TILLÄMPLIGA FALL, MELLAN ORGANISATIONER SOM ÄR VERKSAMMA INOM SAMMA INFRASTRUKTUR ( 15 ) O.1 Det finns förfaranden för att säkerställa att a) personalen har kunskap och kännedom om säkerhetsstyrningssystemet och information som är lättillgänglig, b) lämplig dokumentation om säkerhetsstyrningssystemet ges till den säkerhetspersonal som berörs. O.2 Det finns förfaranden för att säkerställa att a) viktig driftsrelaterad information är relevant och giltig, b) personalen är medveten om dess existens innan den tillämpas, c) informationen finns tillgänglig för personalen och att kopior delas ut formellt när detta krävs. O.3 Lämpliga åtgärder har vidtagits för informationsutbytet mellan infrastrukturförvaltaren och andra järnvägsföretag. P. FÖRFARANDEN OCH FORMAT FÖR HUR SÄKERHETSINFORMATION SKA DOKUMENTERAS OCH UTARBETANDE AV ETT FÖRFARANDE FÖR KONFIGURATIONSKONTROLL AV VITAL SÄKERHETSINFORMATION ( 16 ) P.1 Det finns förfaranden för att säkerställa att all relevant säkerhetsinformation är korrekt, fullständig, överensstämmande, lätt att förstå, uppdaterad på lämpligt sätt och vederbörligt dokumenterad. P.2 Det finns förfaranden för att a) utforma, generera, distribuera och hantera ändringskontrollen i all relevant säkerhetsdokumentation, b) ta emot, samla in och lagra all relevant dokumentation/information på papper eller genom andra registreringssystem. P.3 Det finns ett förfarande för konfigurationskontroll av vital säkerhetsinformation. Q. FÖRFARANDEN FÖR ATT SÄKERSTÄLLA ATT OLYCKOR, TILLBUD OCH HÄNDELSER SOM KUNDE HA LETT TILL OLYCKOR OCH ANDRA FARLIGA HÄNDELSER RAPPORTERAS, UTREDS OCH ANALYSERAS OCH ATT NÖDVÄNDIGA FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER VIDTAS ( 17 ) Q.1 Det finns förfaranden för att säkerställa att olyckor, tillbud, händelser som kunde ha lett till olyckor och andra farliga händelser a) rapporteras, registreras, utreds och analyseras, b) rapporteras till de nationella organen i enlighet med bestämmelserna i tillämplig lagstiftning. Q.2 Det finns förfaranden för att säkerställa att a) rekommendationerna från de nationella säkerhetsmyndigheterna, nätverket av undersökningsorgan, branschvisa/interna utredningar utvärderas och genomförs om detta är tillämpligt eller förordnas, b) relevanta rapporter/uppgifter från andra järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare, underhållsansvariga enheter och fordonsinnehavare övervägs och beaktas. Q.3 Det finns förfaranden för att relevant information gällande utredning och orsaker till olyckor, tillbud, händelser som kunde ha lett till olyckor och andra farliga händelser används för att fastställa och anta korrigerande åtgärder. R. TILLHANDAHÅLLANDE AV SÅDANA LARMRUTINER SAMT SÅDAN INFORMATION I NÖDSITUATIONER SOM HAR GODKÄNTS AV DE TILLÄMPLIGA OFFENTLIGA MYNDIGHETERNA ( 18 ) R.1 Det finns ett dokument i vilket alla typer av nödsituationer, inklusive drift vid störning, identifieras och det finns förfaranden för att identifiera nya sådana. R.2 Det finns förfaranden, för varje identifierad typ av nödsituation, för att säkerställa att a) larmtjänster omgående kan kontaktas, b) larmtjänsterna får all relevant information, både i förväg, med tanke på förberedelserna inför larmutryckningen och vid själva nödsituationen R.3 Roller och ansvarsområden för alla parter identifieras och anges i ett dokument. R.4 Det finns planer för larmrutiner och information som omfattar a) förfaranden för att larma all personal med ansvar för hantering av nödsituationer, b) åtgärder för att sprida dessa till samtliga parter, inklusive passagerarinstruktionerna för nödsituationer, c) åtgärder för att kontakta behörig personal omgående så att de kan fatta de beslut som krävs. R.5 Det finns ett dokument som beskriver hur resurser och medel har fördelats och hur utbildningskrav har identifierats. R.6 Det finns förfaranden för att återupprätta normala driftsförhållanden så snart som möjligt. R.7 Det finns förfaranden för att i samarbete med andra parter testa katastrofplanerna i syfte att utbilda personalen, pröva rutinerna, identifiera svaga punkter och kontrollera hur potentiella nödsituationer hanteras. R.8 Det finns förfaranden för att samordna katastrofplanerna med de järnvägsföretag som använder organisationens infrastruktur respektive annan infrastruktur som de samspelar med. R.9 Det finns åtgärder för att vid behov omgående kunna stoppa driften och järnvägstrafiken samt informera alla berörda parter om de åtgärder som har vidtagits. S. BESTÄMMELSER OM ÅTERKOMMANDE INTERN REVISION AV SÄKERHETSSTYRNINGSSYSTEM ( 19 ) S.1 Det finns ett internt revisionssystem som är oberoende, opartiskt och följer ett genomblickbart förfarande. S.2 Det finns en tidsplan över planerade interna revisioner, som kan ses över med hänsyn till resultaten från tidigare revisioner och effektivitetskontroller. S.3 Det finns förfaranden för att identifiera och välja ut revisorer med lämplig kompetens. S.4 Det finns förfaranden för att a) analysera och utvärdera revisionsresultaten, b) föreslå uppföljningsåtgärder, c) följa upp åtgärdernas effektivitet, d) dokumentera utförandet och resultatet av revisionerna. S.5 Det finns förfaranden för att säkerställa att företagsledningen har kännedom om revisionsresultaten och tar ett övergripande ansvar för att det görs förändringar inom säkerhetsstyrningssystemet. S.6 Det finns ett dokument som visar hur revisionsprocessen är planerad i förhållande till rutinåtgärderna för att säkerställa överensstämmelsen med interna förfaranden och normer. T. SÄKER KONSTRUKTION AV JÄRNVÄGSINFRASTRUKTUREN ( 20 ) T.1 Det finns förfaranden för att säkerställa en säker konstruktion av infrastrukturen under hela infrastrukturens livscykel, omfattande konstruktion och installation. T.2 Det finns förfaranden som tar hänsyn till tekniska ändringar av infrastrukturen och hanteringen av ändringarna. T.3 Det finns förfaranden som visar att relevanta regler som omfattar konstruktionen av infrastrukturen och eventuella nationella säkerhetsmetoder har identifierats och att den sökande kan följa dem. U. SÄKER DRIFT AV INFRASTRUKTUREN ( 21 ) U.1 Det finns förfaranden för att säkerställa att infrastrukturen sköts och används på ett säkert sätt, med hänsyn till antal, typ och omfattning av de operatörer som har trafik på järnvägsnätet, inklusive allt nödvändigt samspel beroende på verksamhetens komplexitet. U.2 Det finns förfaranden som visar hur säkerheten hanteras vid infrastrukturens fysiska och/eller driftsrelaterade gränser. U.3 Det finns förfaranden som visar hur ett effektivt samarbete och en effektiv samordning hanteras, både i normala situationer och i nödsituationer. U.4 Det finns förfaranden som visar att regler som gäller säker drift och hantering av infrastruktur-/fordonsgränssnitt har identifierats och att den sökande kan följa dem. V. TILLHANDAHÅLLANDE AV UNDERHÅLL OCH MATERIEL ( 22 ) V.1 Det finns förfaranden för att säkerställa att underhållet av infrastrukturen utförs på ett säkert sätt, inklusive tydlig hanteringskontroll och dokumenterad revision och inspektion. V.2 Det finns förfaranden som säkerställer att underhållet av infrastrukturen uppfyller järnvägsnätets specifika behov. V.3 Det finns förfaranden som visar att regler som gäller underhåll och materielförsörjning har identifierats och att den sökande kan följa dem. W. UNDERHÅLL OCH DRIFT AV TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALSYSTEM ( 23 ) W.1 Det finns förfaranden för att säkerställa att trafikstyrningen och signalsystemet bedrivs och underhålls på ett sådant sätt att en säker drift av järnvägen garanteras. W.2 Det finns förfaranden för att uppfylla befintliga, nya och ändrade tekniska och operativa normer. W.3 Det finns förfaranden som anger hur säkerheten hanteras vid trafikstyrningens och signalsystemets fysiska och/eller driftsrelaterade gränser, inklusive hur ett eventuellt samarbete hanteras. W.4 Det finns förfaranden som visar att relevanta regler som gäller säker drift och underhåll av trafikstyrningen och signalsystemet har identifierats och att den sökande kan följa dem. ( 1 ) Artikel 9.2 i direktiv 2004/49/EG. ( 2 ) Artikel 9.2 i direktiv 2004/49/EG. ( 3 ) Artikel 9.2 i direktiv 2004/49/EG. ( 4 ) Artikel 9.2 i direktiv 2004/49/EG. ( 5 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 1. ( 6 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 1. ( 7 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 1. ( 8 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 1. ( 9 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 2 a. ( 10 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 2 b. ( 11 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 2 c. ( 12 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 2 d. ( 13 ) EUT L 108, 29.4.2009, s. 4 . ( 14 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 2 e. ( 15 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 2 f. ( 16 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 2 g. ( 17 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 2 h. ( 18 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 2 i. ( 19 ) Bilaga III till direktiv 2004/49/EG, punkt 2 j. ( 20 ) Artikel 11.1 b i direktiv 2004/49/EG. ( 21 ) Artikel 11.1 b i direktiv 2004/49/EG. ( 22 ) Artikel 11.1 b i direktiv 2004/49/EG. ( 23 ) Artikel 11.1 b i direktiv 2004/49/EG. BILAGA III Ramprinciper för tillsyn efter att ett tillstånd har beviljats 1. De nationella säkerhetsmyndigheternas tillvägagångssätt för tillsyn av överensstämmelsen enligt artikel 4.1 och artikel 16.2 e i direktiv 2004/49/EG ska baseras på följande principer. Dessa principer gäller inom ramen för tillsynsaktiviteterna som helhet och i enskilda fall inom denna ram. 2. De nationella säkerhetsmyndigheterna ska tillämpa proportionalitetsprincipen mellan genomförande och risk. Åtgärder som vidtas av en nationell säkerhetsmyndighet för att uppnå överensstämmelse eller för att ställa infrastrukturförvaltare till svars för att de inte uppfyller sina lagstadgade skyldigheter ska stå i proportion till säkerhetsriskerna eller allvarlighetsgraden för bristande överensstämmelse, inklusive faktisk eller potentiell skada. 3. De nationella säkerhetsmyndigheterna ska tillämpa principen om överensstämmelse för tillvägagångssättet för att säkerställa att en nationell säkerhetsmyndighet antar ett likartat tillvägagångssätt under likartade omständigheter för att uppnå samma mål. 4. Den nationella säkerhetsmyndighetens tillsynsverksamhet ska i huvudsak vara inriktad på de verksamheter som den nationella säkerhetsmyndigheten anser ger upphov till de allvarligaste riskerna eller i vilka riskerna är minst välkontrollerade. För att göra detta ska den nationella säkerhetsmyndigheten ha metoder och befogenheter att bedöma infrastrukturförvaltarens fortlöpande säkerhetsnivå. 5. De nationella säkerhetsmyndigheterna ska besluta om hur deras resurser ska prioriteras på ett effektivt sätt, men varje enskild nationell säkerhetsmyndighet ska själv avgöra hur detta uppnås på bästa sätt. Fokuseringen ska ligga på dem som ansvarar för risken och som är bäst lämpade för att hantera den. 6. De nationella säkerhetsmyndigheterna ska tillämpa öppenhetsprincipen för att hjälpa infrastrukturförvaltarna att förstå vad som förväntas av dem (inklusive vad de ska göra och inte göra) och vad de kan förvänta sig av den nationella säkerhetsmyndigheten. 7. De nationella säkerhetsmyndigheterna ska ansvara för sina beslut i enlighet med artikel 17.3 i direktiv 2009/49/EG. De nationella säkerhetsmyndigheterna ska därför ha policyer och principer enligt vilka de kan bedömas. Vidare ska de nationella säkerhetsmyndigheterna även ha ett förfarande för att hantera klagomål. 8. De nationella säkerhetsmyndigheterna ska utveckla samarbetet med varandra för att utbyta information och samordna åtgärder mot överträdelser. Därutöver ska de nationella säkerhetsmyndigheterna utveckla samarbetet med andra behöriga myndigheter för att utbyta information och utveckla enhetliga tillvägagångssätt för att hantera frågor som påverkar järnvägssäkerheten.