L_2021057SV.01000101.xml 18.2.2021 SV Europeiska unionens officiella tidning L 57/1 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/240 av den 10 februari 2021 om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 175 tredje stycket och artikel 197.2, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , med beaktande av Regionkommitténs yttrande ( 2 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 3 ) , och av följande skäl: (1) I enlighet med artiklarna 120 och 121 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska medlemsstaterna föra sin ekonomiska politik så att de bidrar till att förverkliga unionens mål och inom ramen för de allmänna riktlinjer som rådet utarbetar. Artikel 148 i EUF-fördraget kräver att medlemsstaterna genomför sysselsättningspolitik med beaktande av de riktlinjer för sysselsättningen som upprättats av rådet. Samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik är därför en fråga av gemensamt intresse. (2) Artikel 175 i EUF-fördraget kräver bland annat att medlemsstaterna samordnar sin ekonomiska politik i syfte att uppnå de mål för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som anges i artikel 174. (3) Covid-19-utbrottet i början av 2020 förändrade de ekonomiska och sociala utsikterna för de kommande åren såväl i unionen som i resten av världen. I samband med krisen har det uppstått nya prioriteringar i unionen, särskilt inriktade på återhämtning och resiliens. Dessa prioriteringar kräver ett snabbt och samordnat svar från unionen för att hantera de ekonomiska, sociala och hälsorelaterade konsekvenserna för medlemsstaterna och för att mildra de sociala och ekonomiska följdverkningarna. Framför allt kvinnor har drabbats särskilt hårt av de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen. Covid-19-krisen har, liksom den tidigare ekonomiska och finansiella krisen, visat att utvecklingen av sunda och resilienta ekonomier och finansiella system som grundar sig på starka och hållbara ekonomiska och sociala strukturer hjälper medlemsstaterna att bättre klara av chocker och att snabbare återhämta sig från dem. Samtidigt har det också klart framgått att det behövs beredskap i hälso- och sjukvårdssystemen, samhällsviktiga offentliga tjänster och effektiva mekanismer för socialt skydd. För att få ekonomin och samhället att återgå till en hållbar återhämtning och för att övervinna de ekonomiska, sociala och territoriella skillnaderna i unionen kommer det därför att vara nödvändigt att genomföra reformer och göra investeringar som stärker tillväxten och som är hållbara, smarta och socialt ansvarsfulla, att bedriva en sund finanspolitik och skapa arbetstillfällen av hög kvalitet för att hantera nya utmaningar, ta itu med strukturella ekonomiska svagheter och stärka den ekonomiska resiliensen. Detta bör göras av omsorg om unionsmedborgarnas välbefinnande och i enlighet med relevanta principer om grundläggande rättigheter. (4) Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/825 ( 4 ) inrättades stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020, med en budget på 142 800 000 EUR vid tidpunkten för antagandet. Stödprogrammet för strukturreformer inrättades för att stärka medlemsstaternas kapacitet att förbereda och genomföra tillväxtfrämjande förvaltnings- och strukturreformer, inklusive genom bistånd med att använda unionsfonderna på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Tekniskt stöd enligt stödprogrammet för strukturreformer tillhandahålls av kommissionen på begäran av en medlemsstat, och kan omfatta ett brett spektrum av politikområden. Den här förordningen är utformad som en fortsättning på det programmet, som har mottagits positivt av medlemsstaterna, samtidigt som den införlivar relevanta justeringar. (5) Medlemsstaterna har i allt högre grad tagit emot tekniskt stöd inom ramen för stödprogrammet för strukturreformer. Därför bör ett instrument för tekniskt stöd inrättas genom den här förordningen för att fortsätta och förbättra stödet till medlemsstaterna i genomförandet av reformer ( instrumentet ). (6) På unionsnivå är den europeiska planeringsterminen den ram där utmaningar och nationella reformprioriteringar identifieras och genomförandet av dessa prioriteringar övervakas. Medlemsstaterna utarbetar också sina egna nationella fleråriga investeringsstrategier till stöd för dessa prioriteringar inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Dessa strategier läggs fram tillsammans med de årliga nationella reformprogrammen så att prioriteringar som ska få nationell finansiering eller unionsfinansiering kan planeras i stora drag och samordnas. De bör även fungera som ett sätt att använda unionsfinansiering på ett samstämmigt sätt och att maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som framför allt ska fås från de program som unionen stöder inom ramen för struktur- och sammanhållningsfonderna och från andra program. Instrumentet skulle ha ett klart mervärde med tanke på de utmaningar som identifieras inom ramen för den europeiska planeringsterminen, eftersom det bidrar till att medlemsstaterna får bättre kapacitet att effektivt följa de landspecifika rekommendationerna. (7) Mot bakgrund av den europeiska gröna given som unionens tillväxtstrategi och som uttryck för unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet om klimatförändringar och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, kommer instrumentet att bidra till genomförande av den europeiska gröna given, integrering av klimatåtgärder och uppnående av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionsbudgeten ska stödja klimatmålen och målet att 7,5 % av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen ska anslås till mål för biologisk mångfald från och med 2024, och 10 % för 2026 och för 2027, med beaktande av befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald. Relevanta åtgärder bör identifieras under utarbetandet och genomförandet av instrumentet och på nytt bedömas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. Instrumentet bör också bidra till att hantera bredare miljöutmaningar och sociala utmaningar inom unionen, inbegripet skyddet av naturkapital, bevarande av biologisk mångfald och stöd till den cirkulära ekonomin och energiomställningen i enlighet med Agenda 2030 för hållbar utveckling. Instrumentet bör också stödja den digitala omställningen och bidra till inrättandet av den digitala inre marknaden. (8) Det allmänna målet för instrumentet bör vara att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att genomföra reformer. Detta är nödvändigt för att främja offentliga och privata investeringar, stödja hållbar och rättvis ekonomisk och social återhämtning och konvergens, uppnå resiliens, minska fattigdom och ojämlikhet, öka jämställdheten, förbättra konkurrenskraften, ta itu med de utmaningar som identifierats i de antagna landspecifika rekommendationerna på ett effektivt sätt och genomföra unionsrätten. Det är också nödvändigt för att stödja medlemsstaternas arbete med att stärka sin institutionella och administrativa kapacitet samt sina rättsväsenden, även på regional och lokal nivå, samt deras arbete med genomförandet av politiska mål för att underlätta en socialt inkluderande, grön och digital omställning, i enlighet med Parisavtalet om klimatförändringar, unionens klimat- och energimål för 2030 och målet om klimatneutralitet senast 2050, Förenta nationernas mål för hållbar utveckling och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. (9) De särskilda målen för instrumentet bör vara att stödja nationella myndigheter i utformningen, utvecklingen och genomförandet av reformer och att utarbeta, ändra, genomföra och se över återhämtnings- och resiliensplaner enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 ( 5 ) , bland annat genom utbyte av god praxis, lämpliga processer och metoder, deltagande av berörda parter när det är lämpligt, samt genom mer ändamålsenlig och effektiv förvaltning av mänskliga resurser. (10) För att hjälpa medlemsstater att utforma, utveckla och genomföra reformer inom alla viktiga områden inom ekonomin och i samhället bör kommissionen, på begäran av en medlemsstat, fortsätta att tillhandahålla tekniskt stöd inom ett brett spektrum av politikområden, bland annat offentlig finans- och kapitalförvaltning, institutionella reformer och förvaltningsreformer, reformer av rättsväsendet, företagsklimat, finanssektorn och förbättrad finanskunskap, marknaderna för produkter, tjänster och arbetskraft, utbildning, jämställdhet, hållbar utveckling, folkhälsa, social välfärd och omsorg, samt kapacitet för tidig upptäckt och samordnade insatser. Särskild tonvikt bör läggas på åtgärder som främjar den gröna och digitala omställningen. Instrumentet bör också stödja förberedelserna för medlemskap i euroområdet. (11) I denna förordning fastställs en finansieringsram för instrumentet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya medel ( 6 ) , för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. De årliga anslagen bör godkännas av Europaparlamentet och rådet inom ramen för det årliga budgetförfarandet, inom de gränser som uppställs av den fleråriga budgetramen och med hänsyn tagen till vilken efterfrågan instrumentet röner. (12) För att tillgodose ytterligare behov inom ramen för instrumentet bör medlemsstaterna kunna dels överföra medel till instrumentets budget som öronmärkts för delad förvaltning inom ramen för unionsfonder, dels överföra outnyttjade medel tillbaka, i enlighet med en förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden samt Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering. Överförda medel bör användas i enlighet med reglerna för instrumentet och uteslutande till förmån för den berörda medlemsstaten. Kommissionen bör ge den medlemsstaten återkoppling om användningen av de överförda medlen. (13) För att tillgodose ytterligare behov inom ramen för instrumentet bör en medlemsstat kunna begära ytterligare tekniskt stöd och bör betala utgifterna för sådant ytterligare stöd. Sådana betalningar bör utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 7 ) ( budgetförordningen ) och bör användas uteslutande till förmån för den medlemsstaten. (14) Tekniskt stöd bör tillhandahållas på begäran, för att stödja genomförandet av reformer som medlemsstaterna tagit initiativ till, reformer kopplade till ekonomiska styrprocesser, särskilt om reformerna utgör ett effektivt gensvar på de landspecifika rekommendationerna eller åtgärder knutna till genomförandet av unionsrätten, och reformer som rör genomförandet av ekonomiska anpassningsprogram. Instrumentet bör även tillhandahålla tekniskt stöd till utarbetande, ändring, genomförande och översyn av återhämtnings- och resiliensplaner enligt förordning (EU) 2021/241. (15) I enlighet med de regler och förfaranden som redan finns inom ramen för stödprogrammet för strukturreformer bör ett enkelt förfarande för att lämna in begäranden om tekniskt stöd införas. Av denna anledning bör begäranden från medlemsstaterna lämnas in senast den 31 oktober om inte annat anges i den ytterligare särskilda förfrågan om begäranden. Med hänsyn tagen till de allmänna principerna om likabehandling, sund ekonomisk förvaltning och öppenhet bör det fastställas lämpliga kriterier för att analysera de begäranden som medlemsstaterna lämnar in. Dessa kriterier bör basera sig på hur akuta, allvarliga och omfattande problemen är samt stödbehoven inom de politikområden där tekniskt stöd planeras. Kommissionen bör anordna ytterligare särskilda förfrågningar för att bemöta särskilda framväxande behov hos medlemsstaterna, vilket också med förtur bör innefatta utarbetande, ändring, genomförande och översyn av återhämtnings- och resiliensplaner enligt förordning (EU) 2021/241. (16) Före begäran om tekniskt stöd bör medlemsstaterna, när det är lämpligt, i enlighet med nationell rätt och praxis kunna samråda med relevanta berörda parter, såsom lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter och civilsamhället. (17) Innehållet i de samarbets- och stödplaner som närmare beskriver åtgärderna för tillhandahållande av tekniskt stöd till medlemsstaterna bör också specificeras. För det ändamålet bör de planerade tekniska stödåtgärderna och det tillhörande beräknade totala ekonomiska bidraget beakta åtgärder och verksamheter som finansieras av unionsfonder eller unionsprogram. (18) För ansvarsskyldighet och öppenhet, samt för att säkerställa synlighet för unionens åtgärd bör kommissionen översända samarbets- och stödplanerna, med förbehåll för vissa villkor som skyddar känslig information, samtidigt till Europaparlamentet och rådet. Kommissionen bör kunna göra kommunikationsinsatser. Kommissionen bör på sin webbplats offentliggöra en förteckning över godkända begäranden om tekniskt stöd. (19) För att säkerställa större öppenhet i fråga om tekniska synpunkter på den nationella beslutsprocessen bör kommissionen inrätta en enda offentlig datakatalog på internet genom vilken kommissionen, om inte annat följer av tillämpliga regler och utifrån samråd med de berörda medlemsstaterna, bör kunna tillgängliggöra slutliga studier eller rapporter som tagits fram som ett led i stödberättigande åtgärder. Av omsorg om skyddet av känslig och konfidentiell information med anknytning till deras allmänintressen bör medlemsstaterna, om det är motiverat, kunna begära att kommissionen inte utlämnar sådana dokument om inte medlemsstaterna samtyckt till det på förhand. (20) Bestämmelser om genomförandet av instrumentet bör fastställas, framför allt metoder för genomförande, finansieringsformer för de tekniska stödåtgärderna och innehållet i arbetsprogrammen, vilka bör antas genom genomförandeakter. Med hänsyn till hur viktigt det är att stödja de nationella myndigheternas ansträngningar för att sträva efter och genomföra reformer är det nödvändigt att tillåta en samfinansieringsgrad för bidrag på upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. För att göra det möjligt att snabbt sätta in tekniskt stöd i akuta situationer bör bestämmelser fastställas för antagande av särskilda åtgärder under en begränsad period. En begränsad del av budgeten för arbetsprogrammet för instrumentet, vilken inte överstiger 30 % av de årliga anslagen, bör därför öronmärkas för särskilda åtgärder. (21) För att säkerställa att medel från unionsbudgeten tilldelas på ett effektivt och samstämmigt sätt och att principen om sund ekonomisk förvaltning upprätthålls bör åtgärder enligt denna förordning vara förenliga med och komplettera pågående unionsprogram. Dubbelfinansiering av samma utgift bör emellertid undvikas. I synnerhet, och för att undvika dubbleringar eller överlappningar, bör kommissionen och nationella myndigheter, i alla skeden av processen, säkerställa effektiv samordning för att skydda enhetlighet, samstämmighet, komplementaritet och synergi mellan olika finansieringskällor, inbegripet finansiering av tekniskt bistånd. (22) Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ( 8 ) bör instrumentet utvärderas på grundval av information som samlas in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av instrumentets faktiska konsekvenser. (23) Kommissionen bör tillhandahålla en årlig rapport samtidigt till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning. En oberoende halvtidsutvärdering som granskar måluppfyllelsen för instrumentet, resursanvändningens effektivitet och instrumentets mervärde bör dessutom göras. I det sammanhanget bör Europaparlamentet kunna bjuda in kommissionen att delta i en diskussion med Europaparlamentets behöriga utskott om den årliga rapporten och genomförandet av instrumentet. Dessutom bör en oberoende efterhandsutvärdering behandla instrumentets effekt på lång sikt. (24) Arbetsprogrammen för genomförandet av tekniskt stöd bör fastställas. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. De övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget tillämpas på denna förordning. De reglerna fastställs i budgetförordningen. De reglerar särskilt förfarandet för fastställande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget inbegriper även en generell villkorlighetsordning för skyddet av unionsbudgeten. (25) I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ( 9 ) , samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 ( 10 ) , (Euratom, EG) nr 2185/96 ( 11 ) och (EU) 2017/1939 ( 12 ) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i synnerhet befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 ( 13 ) . I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. (26) Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (27) Den här förordningen bör inte påverka det fortsatta genomförandet eller ändringar av stödåtgärder som har godkänts av kommissionen senast den 31 december 2020 på grundval av förordning (EU) 2017/825 eller någon annan unionsakt som är tillämplig på det stödet. Åtgärder som godkänts enligt förordning (EU) 2017/825 bör därför fortsätta att gälla. En övergångsbestämmelse bör därför fastställas. (28) För att snabbt kunna genomföra de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör den träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Syfte Genom denna förordning inrättas ett instrument för tekniskt stöd ( instrumentet ). I förordningen fastställs det allmänna målet och de särskilda målen för instrumentet, instrumentets budget för perioden 1 januari 2021–31 december 2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: 1. tekniskt stöd : åtgärder som hjälper nationella myndigheter att genomföra institutionella, administrativa och strukturella reformer som är hållbara och resiliensstärkande, stärker ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och stöder den offentliga förvaltningen i dess arbete med att ta fram hållbara resiliensstärkande investeringar. 2. nationell myndighet : en eller flera myndigheter, inbegripet myndigheter på regional och lokal nivå, samt medlemsstatsorganisationer i den mening som avses i artikel 2.42 i budgetförordningen, vilka samarbetar i en partnerskapsanda i enlighet med medlemsstaternas institutionella och rättsliga ramar. 3. unionsfonder : Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering. 4. internationell organisation : en organisation i den mening som avses i artikel 156 i budgetförordningen och organisationer som likställs med en sådan organisation enligt den artikeln. 5. den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken eller den europeiska planeringsterminen : det förfarande som anges i artikel 2-a i rådets förordning (EG) nr 1466/97 ( 14 ) . 6. landspecifika rekommendationer : rådets rekommendationer till varje medlemsstat i enlighet med artiklarna 121.2 och 148.4 i EUF-fördraget, inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Artikel 3 Allmänt mål Instrumentets allmänna mål ska vara att främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att genomföra reformer. Detta är nödvändigt för att främja investeringar, öka konkurrenskraften och uppnå hållbar ekonomisk och social konvergens, resiliens och återhämtning. Det är också nödvändigt för att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att stärka sin institutionella och administrativa kapacitet, inbegripet på regional och lokal nivå, för att underlätta en socialt inkluderande, grön och digital omställning, för att effektivt ta itu med de utmaningar som identifierats i de landspecifika rekommendationerna och för att genomföra unionsrätten. Artikel 4 Särskilda mål För att uppnå det allmänna målet i artikel 3 ska instrumentets särskilda mål vara att hjälpa nationella myndigheter att förbättra sin kapacitet att a) utforma, utveckla och genomföra reformer, b) utarbeta, ändra, genomföra och se över återhämtnings- och resiliensplaner enligt förordning (EU) 2021/241. Dessa särskilda mål ska eftersträvas i nära samarbete med de berörda medlemsstaterna, bland annat genom utbyte av god praxis, lämpliga processer och metoder, deltagande av berörda parter när det är lämpligt, samt genom en mer ändamålsenlig och effektiv förvaltning av mänskliga resurser. Artikel 5 Tillämpningsområde De särskilda mål som anges i artikel 4 ska avse politikområden med anknytning till sammanhållning, konkurrenskraft, utbildning, produktivitet, forskning och innovation, smart, rättvis och hållbar tillväxt för alla, sysselsättning och investeringar, med särskild tonvikt på åtgärder som främjar den digitala och rättvisa gröna omställningen, fokuserade särskilt på ett eller flera av följande: a) Offentlig finans- och kapitalförvaltning, budgetprocesser, inbegripet miljöbudgetering och jämställdhetsbudgetering, makroekonomisk och finanspolitisk ram, skuld- och likviditetsförvaltning, utgifts- och skattepolitik, efterlevnad av skatteregler, skatteförvaltning och tullunionen liksom kamp mot aggressiv skatteplanering, skattebedrägeri, skatteflykt och skatteundandragande. b) Institutionella reformer samt en effektiv och serviceinriktad offentlig förvaltning och e-förvaltning, förenkling av regler och förfaranden, revision, förbättring av kapaciteten att tillgodogöra sig unionsmedel, främjande av administrativt samarbete, upprätthållande av rättsstatsprincipen, reformer av rättssystem, kapacitetsuppbyggnad hos konkurrens- och antitrustmyndigheter, förstärkt finansiell tillsyn samt kraftigare insatser mot bedrägeri, korruption och penningtvätt. c) Företagsklimat, inklusive för små och medelstora företag, egenföretagare, entreprenörer samt företag inom den sociala ekonomin, återindustrialisering och återflyttning av produktion till unionen, utveckling av den privata sektorn, produkt- och tjänstemarknader, offentliga och privata investeringar inbegripet i fysisk och virtuell infrastruktur, projektansvariga och projektinkubatorer, offentligt deltagande i företag, privatiseringsprocesser, handel och utländska direktinvesteringar, konkurrens, effektiv och öppen offentlig upphandling, hållbar sektoriell utveckling samt stöd till forskning, innovation och digitalisering. d) Utbildning, livslångt lärande, yrkesutbildning, ungdomspolitik, arbetsmarknadspolitik, inklusive dialog mellan arbetsmarknadens parter, för skapande av arbetstillfällen, ökat arbetsmarknadsdeltagande för underrepresenterade grupper, kompetensutveckling och omskolning, särskilt digitala färdigheter, mediekompetens, aktivt medborgarskap, aktivt åldrande, jämställdhet, civilskydd, gräns- och migrationspolitik, främjande av social delaktighet samt fattigdomsbekämpning, bekämpning av inkomstskillnader och av all slags diskriminering. e) Tillgänglig, överkomligt prissatt och resilient offentlig hälso- och sjukvård, sociala trygghetssystem, omsorg och välfärd, samt barnomsorg. f) Politik för begränsning av klimatförändringar och för den rättvisa digitala och gröna omställningen, e-förvaltningslösningar, e-upphandling, konnektivitet, dataåtkomst och dataförvaltning, dataskyddslösningar, nätbaserat lärande, användning av lösningar som baseras på artificiell intelligens, miljöpelaren inom hållbar utveckling och miljöskydd, klimatåtgärder, transport och rörlighet, främjande av den cirkulära ekonomin, energi- och resurseffektivitet samt förnybara energikällor, politik för att uppnå energidiversifiering, åtgärda energifattigdom och säkerställa energitrygghet, samt för jordbrukssektorn, markskydd och skydd av den biologiska mångfalden, fiske och hållbar utveckling av landsbygdsområden, avlägsna områden och öområden. g) Finanssektorspolitik och finansiell reglering, inbegripet finanskunskap, finansiell stabilitet, tillgång till finansiering och utlåning till den reala ekonomin, särskilt för små och medelstora företag, egenföretagare och entreprenörer. h) Framställning, tillhandahållande och kvalitetskontroll av data och statistik. i) Förberedelser inför medlemskap i euroområdet. j) Tidig upptäckt av och samordnade insatser mot allvarliga risker för folkhälsa eller allmän säkerhet samt säkerställande av att samhällsviktiga offentliga och privata institutioner och sektorer kan fortsätta med sin verksamhet och sina tjänster. Artikel 6 Budget 1. Finansieringsramen för genomförandet av instrumentet för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska vara 864 000 000 EUR i löpande priser. 2. Finansieringsramen för instrumentet får också täcka utgifter för den förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som krävs för att förvalta instrumentet och för att uppnå dess mål, särskilt undersökningar, sammanträden med experter, informations- och kommunikationsåtgärder, inbegripet gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar, förutsatt att dessa är kopplade till målen i denna förordning, utgifter för it-nätverk med inriktning på behandling och utbyte av information, inbegripet gemensamma it-verktyg, samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som kommissionen har för förvaltningen av instrumentet. Utgifterna får även täcka kostnaderna för annan stödverksamhet, såsom kvalitetskontroll och övervakning av projekt för tekniskt stöd på plats och kostnader för inbördes rådgivning och experter för bedömning och genomförande av strukturreformer. 3. Förutom den finansieringsram som fastställs i punkt 1 får medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning på deras begäran och i enlighet med de villkor och det förfarande som fastställs i en förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering överföras till instrumentet för att användas till finansiering av tydligt identifierade begäranden om tekniskt stöd, samt överföras tillbaka om de inte tas i anspråk. Dessa medel ska användas uteslutande till förmån för den medlemsstat som begärt överföringen, inklusive på regional och lokal nivå. Artikel 7 Betalningar för ytterligare tekniskt stöd 1. Utöver det tekniska stöd som omfattas av den budget som fastställs i artikel 6 får medlemsstaterna begära ytterligare tekniskt stöd inom ramen för instrumentet och ska betala utgifterna för sådant ytterligare stöd. 2. Betalningar som en medlemsstat gjort på grundval av punkt 1 i denna artikel ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål som föreskrivs i den grundläggande akten i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen, och ska användas uteslutande till förmån för den medlemsstaten. KAPITEL II TEKNISKT STÖD Artikel 8 Stödberättigande åtgärder för tekniskt stöd För att uppnå målen i artiklarna 3 och 4 ska instrumentet särskilt finansiera följande typer av åtgärder: a) Tillhandahållande av sakkunskap vad gäller policyrådgivning, förändringar av politiken, utformning av strategier och färdplaner för reformer, samt vad gäller lagstiftningsreformer, institutionella reformer och struktur- och förvaltningsreformer. b) Kort- eller långvarigt tillhandahållande av experter, även utposterade experter, som ska utföra uppgifter på vissa områden eller genomföra operativ verksamhet, vid behov kombinerat med tolknings-, översättnings- och samarbetsstöd, administrativt bistånd samt infrastruktur och utrustning. c) Institutionell, administrativ eller sektoriell kapacitetsuppbyggnad och kompletterande stödåtgärder på alla styrnivåer, som också främjar civilsamhällets inflytande, inbegripet, när det är lämpligt, arbetsmarknadens parter, särskilt i) seminarier, konferenser och workshoppar, under medverkan av berörda parter när det är lämpligt, ii) utbyte av bästa praxis, inbegripet, när det är lämpligt, i form av arbetsbesök i relevanta medlemsstater eller tredjeländer för att göra det möjligt för tjänstemän att förvärva eller utöka sina kunskaper på relevanta ämnesområden, iii) fortbildning och utveckling av nätbaserade eller andra utbildningsmoduler för att främja de yrkesmässiga färdigheter och kunskaper som krävs med avseende på de relevanta reformerna. d) Insamling av data och statistik, utveckling av gemensamma metoder, inbegripet vad gäller integrering och spårning av jämställdhet och klimat, och, när det är lämpligt, indikatorer eller referensmått. e) Organisation av lokalt baserade operativa stödinsatser på områden såsom asyl, migration och gränskontroller. f) It-kapacitetsuppbyggnad, inbegripet sakkunskap om utveckling, underhåll, drift och kvalitetskontroll av den it-infrastruktur och de applikationer som behövs för att genomföra de relevanta reformerna, it-säkerhet, öppna programvaru- och maskinvarulösningar, dataskyddslösningar samt sakkunskap om program som syftar till digitalisering av offentliga tjänster, särskilt inom sådana tjänster som hälso- och sjukvård, utbildning eller rättsväsende. g) Utförande av undersökningar, inbegripet genomförbarhetsstudier, forskning, analyser och enkäter, utvärderingar och konsekvensbedömningar, inbegripet könsspecifika konsekvensbedömningar, samt utveckling och offentliggörande av handledningar, rapporter och utbildningsmaterial. h) Inrättande och genomförande av kommunikationsprojekt och strategier för inlärning, även nätbaserat lärande, samarbete, kunskapshöjande åtgärder, informationsspridning och utbyte av god praxis, anordnande av kampanjer för att öka medvetenheten och informationskampanjer, mediekampanjer och evenemang, inklusive gemensam kommunikation och, när det är lämpligt, kommunikation genom sociala nätverk eller sociala plattformar. i) Sammanställning och offentliggörande av material för att sprida information om och resultaten av det tekniska stöd som tillhandahålls genom instrumentet, bland annat genom utveckling, drift och underhåll av system och verktyg baserade på informations- och kommunikationsteknik. j) Annan relevant verksamhet som bidrar till att det allmänna mål och de särskilda mål som anges i artiklarna 3 respektive 4 uppnås. Artikel 9 Begäran om tekniskt stöd 1. Medlemsstater som önskar få tekniskt stöd enligt instrumentet ska lämna in en begäran om tekniskt stöd till kommissionen med angivande av politikområden och prioriteringar för stöd inom tillämpningsområdet enligt artikel 5. Sådana begäranden ska lämnas in senast den 31 oktober om inte annat anges i den ytterligare särskilda förfrågan om begäranden som avses i punkt 4 i den här artikeln. Kommissionen får ge vägledning om de viktigaste delarna som ska ingå i begäran om tekniskt stöd. 2. För att de reformer som eftersträvas av medlemsstater ska få ett brett stöd och egenansvar får, när det är lämpligt, de medlemsstater som önskar få tekniskt stöd enligt instrumentet samråda med relevanta berörda parter i enlighet med nationell rätt och praxis före begäran om tekniskt stöd. 3. Medlemsstater får lämna in en begäran om tekniskt stöd under omständigheter kopplade till a) medlemsstaternas genomförande av reformer som genomförs på deras eget initiativ och i enlighet med det allmänna mål och de särskilda mål som anges i artiklarna 3 respektive 4, b) genomförande av tillväxtfrämjande och resiliensstärkande reformer med koppling till ekonomiska styrprocesser, särskilt de landspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen eller åtgärder knutna till genomförandet av unionsrätten, c) genomförande av ekonomiska anpassningsprogram i de medlemsstater som får ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för befintliga instrument, särskilt i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 ( 15 ) för medlemsstater som har euron som valuta och rådets förordning (EG) nr 332/2002 ( 16 ) för medlemsstater som inte har euron som valuta, d) utarbetande, ändring och översyn av återhämtnings- och resiliensplaner enligt förordning (EU) 2021/241 och medlemsstaternas genomförande av dessa planer. 4. Kommissionen ska anordna ytterligare särskilda förfrågningar om begäranden för att bemöta särskilda framväxande behov hos medlemsstaterna, exempelvis för inlämnandet av begäranden kopplade till de omständigheter som avses i punkt 3 d. 5. Med beaktande av principerna om öppenhet, likabehandling och sund ekonomisk förvaltning och efter en dialog med medlemsstaterna, inklusive inom ramen för den europeiska planeringsterminen, ska kommissionen analysera den begäran om stöd som avses i punkt 1 utifrån hur akuta och hur vitt- och djupgående de identifierade utmaningarna är, vilka stödbehoven är per berört politikområde, en analys av de socioekonomiska indikatorerna och de berörda medlemsstaternas institutionella och allmänna administrativa kapacitet. Med utgångspunkt i den analysen och med beaktande av befintliga insatser och åtgärder finansierade av unionsfonder eller andra unionsprogram ska kommissionen och de berörda medlemsstaterna komma överens om de prioriterade stödområdena, målen, en vägledande tidsplan, stödåtgärdernas omfattning samt det beräknade totala ekonomiska bidraget för sådant tekniskt stöd, vilket ska anges i en samarbets- och stödplan ( samarbets- och stödplanen ). 6. Samarbets- och stödplanen ska, separat från övrigt tekniskt stöd, ange de åtgärder som är kopplade till medlemsstaternas återhämtnings- och resiliensplaner enligt förordning (EU) 2021/241. Artikel 10 Information till Europaparlamentet och rådet samt kommunikation om samarbets- och stödplaner 1. Kommissionen ska, efter samtycke från den berörda medlemsstaten, samtidigt och utan onödigt dröjsmål översända samarbets- och stödplanen till Europaparlamentet och rådet. Den berörda medlemsstaten får vägra samtycke i händelse av känslig eller konfidentiell information vars röjande skulle hota allmänintressen i medlemsstaten. 2. Utan hinder av punkt 1 ska kommissionen översända samarbets- och stödplanen till Europaparlamentet och rådet a) så snart den berörda medlemsstaten har bortredigerat all känslig eller konfidentiell information, vars röjande skulle hota allmänintressen i medlemsstaten, b) efter en rimlig period, när röjande av relevant information inte skulle inverka negativt på genomförandet av stödåtgärderna, och under inga omständigheter senare än två månader efter genomförandet av sådana åtgärder enligt samarbets- och stödplanen. 3. Kommissionen får göra kommunikationsinsatser för att säkerställa unionsfinansieringens synlighet för stödåtgärder som planeras i samarbets- och stödplanerna, inbegripet genom gemensamma kommunikationsinsatser med de nationella myndigheterna och Europaparlamentets och kommissionens representationskontor i den berörda medlemsstaten. Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra en förteckning över godkända begäranden om tekniskt stöd och ska regelbundet uppdatera den förteckningen. Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentets och kommissionens representationskontor om projekt i de berörda medlemsstaterna. Artikel 11 Kompletterande finansiering Åtgärder som finansieras enligt instrumentet kan få stöd från andra unionsprogram, unionsinstrument eller unionsfonder i unionsbudgeten, förutsatt att stödet i fråga inte täcker samma kostnader. Artikel 12 Genomförande av instrumentet 1. Kommissionen ska genomföra instrumentet i enlighet med budgetförordningen. 2. Åtgärderna enligt instrumentet får genomföras antingen direkt av kommissionen eller, indirekt, av personer eller enheter i enlighet med artikel 62.1 i budgetförordningen. Särskilt ska unionsstöd för åtgärder enligt artikel 8 i den här förordningen utgöras av a) bidrag, b) offentliga upphandlingskontrakt, c) ersättning för externa experters utgifter, inbegripet experter från de stödgivande eller stödmottagande medlemsstaternas nationella, regionala eller lokala myndigheter, d) bidrag till förvaltningsfonder som inrättats av internationella organisationer, och e) åtgärder genom indirekt förvaltning. 3. Bidrag får tilldelas nationella myndigheter, Europeiska investeringsbanksgruppen, internationella organisationer, offentliga eller privata organ och enheter som är lagligt etablerade i a) medlemsstater, b) länder i Europeiska frihandelssammanslutningen som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i enlighet med villkoren i det avtalet. Samfinansieringsgraden för bidrag ska vara upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. 4. Tekniskt stöd får tillhandahållas i samarbete med andra medlemsstatsenheter och internationella organisationer. 5. Tekniskt stöd får också tillhandahållas av enskilda experter, som får inbjudas att bidra till utvalda verksamheter när det är nödvändigt för att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 4. 6. För att genomföra det tekniska stödet ska kommissionen genom genomförandeakter anta arbetsprogram, och informera Europaparlamentet och rådet om detta. Arbetsprogrammen ska ange a) tilldelningen för instrumentet, b) de åtgärder som avses i punkt 2 i denna artikel, i enlighet med det allmänna mål och de särskilda mål som avses i artiklarna 3 respektive 4 i denna förordning, och inom det tillämpningsområde som avses i artikel 5 och de stödberättigande åtgärder som anges i artikel 8 i denna förordning, och c) urvals- och tilldelningskriterier för bidrag samt alla uppgifter som krävs enligt budgetförordningen. 7. För att säkerställa att medel finns tillgängliga i god tid ska en begränsad del av arbetsprogrammet, vilken inte överstiger 30 % av de årliga anslagen, reserveras för särskilda åtgärder i händelse av oförutsedda och vederbörligen motiverade skäl till skyndsamhet som kräver omedelbara insatser, inbegripet en allvarlig störning i ekonomin eller viktiga omständigheter utanför medlemsstatens kontroll som allvarligt påverkar dess ekonomiska eller sociala förhållanden eller dess hälsosituation. Kommissionen får, på begäran av en medlemsstat som önskar få tekniskt stöd, anta särskilda åtgärder i enlighet med de mål och åtgärder som anges i denna förordning för att tillhandahålla tekniskt stöd till nationella myndigheter när de tar itu med akuta behov. Sådana särskilda åtgärder ska till sin natur vara tillfälliga och ska vara kopplade till de omständigheter som anges i artikel 9.3. Sådana särskilda åtgärder ska upphöra inom sex månader från antagandet och får ersättas av tekniskt stöd i enlighet med villkoren i artikel 9. KAPITEL III KOMPLEMENTARITET, ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING Artikel 13 Samordning och komplementaritet 1. Kommissionen och de berörda medlemsstaterna ska i proportion till respektive ansvarsområde främja synergier och säkerställa ändamålsenlig samordning mellan instrumentet och andra unionsprogram och unionsinstrument, särskilt med åtgärder som finansieras av unionsfonder. För detta ändamål ska de a) säkerställa komplementaritet, synergi, samstämmighet och enhetlighet mellan olika instrument på unionsnivå, nationell nivå och, när det är lämpligt, regional och lokal nivå, särskilt när det gäller åtgärder som finansieras av unionsfonder, både i planeringsfasen och under genomförandet, b) optimera samordningsmekanismer för att undvika dubbelarbete eller överlappningar, c) säkerställa nära samarbete mellan de som ansvarar för genomförandet på unionsnivå, nationell nivå och, när det är lämpligt, regional och lokal nivå, så att stödåtgärderna inom ramen för instrumentet blir samstämmiga och effektiva. 2. Kommissionen ska sträva efter att säkerställa komplementaritet och synergier med stöd som tillhandahålls av andra relevanta internationella organisationer. Artikel 14 Övervakning av genomförandet 1. Kommissionen ska övervaka genomförandet av instrumentet och mäta hur det allmänna mål och de särskilda mål som anges i artiklarna 3 respektive 4 uppfylls, inbegripet genom användning av samarbets- och stödplanerna. De indikatorer som ska användas för rapportering om framsteg och för övervakning och utvärdering av hur denna förordning bidrar till att uppfylla det allmänna målet och de särskilda målen anges i bilagan. Övervakningen av genomförandet ska vara riktad och stå i proportion till den verksamhet som bedrivs inom ramen för instrumentet. 2. Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av instrumentets genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid samt, när det är relevant och möjligt, i könsuppdelad form. För detta ändamål ska mottagare av unionsfinansiering omfattas av proportionella rapporteringskrav. Artikel 15 Årlig rapport 1. Kommissionen ska tillhandahålla en årlig rapport samtidigt till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning ( den årliga rapporten ). 2. Den årliga rapporten ska innehålla information om a) begäranden om stöd som medlemsstaterna lämnat in enligt artikel 9.1, b) analysen av tillämpningen av de kriterier som avses i artikel 9.3, som används för att analysera de begäranden om stöd som medlemsstaterna lämnat in, c) de samarbets- och stödplaner som avses i artikel 9.5, d) särskilda åtgärder som antagits enligt artikel 12.7, e) genomförandet av stödåtgärder, när det är lämpligt även på nationell och regional nivå, och f) kommissionens kommunikationsinsatser. 3. Europaparlamentet får bjuda in kommissionen att delta i en diskussion med parlamentets behöriga utskott om den årliga rapporten och om genomförandet av instrumentet. Artikel 16 Halvtidsutvärdering och efterhandsutvärdering 1. Senast den 20 februari 2025 ska kommissionen samtidigt tillhandahålla Europaparlamentet och rådet, liksom Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, en oberoende halvtidsutvärderingsrapport om genomförandet av denna förordning. Den rapporten ska särskilt innehålla en bedömning av i vilken utsträckning instrumentets allmänna mål och särskilda mål enligt artiklarna 3 respektive 4 har uppnåtts, tillräckligheten och effektiviteten i resursanvändningen och det europeiska mervärdet. Den ska också beakta den fortsatta relevansen vad gäller alla mål och åtgärder. Halvtidsutvärderingsrapportens resultat får, när det är lämpligt, användas för eventuella relevanta lagstiftningsförslag. 2. Senast den 31 december 2030, ska kommissionen samtidigt tillhandahålla Europaparlamentet och rådet, liksom Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, en oberoende efterhandsutvärderingsrapport. Den rapporten ska bestå av en övergripande bedömning av genomförandet av denna förordning och ska innehålla information om effekten av denna förordning på lång sikt. Artikel 17 Öppenhet Kommissionen ska inrätta en enda offentlig datakatalog på internet, där den, om inte annat följer av tillämpliga regler och utifrån samråd med de berörda medlemsstaterna, kan tillgängliggöra slutliga studier eller rapporter som tagits fram som ett led i stödberättigande åtgärder som anges i artikel 8. När det är motiverat får de berörda medlemsstaterna begära att kommissionen inte utlämnar sådana dokument utan deras förhandssamtycke. KAPITEL IV ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER Artikel 18 Information, kommunikation och publicitet 1. Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla samstämmig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. 2. Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende instrumentet, åtgärder som vidtagits inom ramen för instrumentet och uppnådda resultat, inbegripet, när det är lämpligt och de nationella myndigheterna samtycker, genom gemensamma kommunikationsinsatser med de nationella myndigheterna och Europaparlamentets och kommissionens representationskontor i den berörda medlemsstaten. Artikel 19 Övergångsbestämmelser 1. Åtgärder och verksamheter för tekniskt stöd som inletts den 31 december 2020 eller tidigare enligt förordning (EU) 2017/825 ska fortsätta att regleras av den förordningen tills de är avslutade. 2. Den finansieringsram som anges i artikel 6.1 i denna förordning får även täcka utgifter för tekniskt och administrativt bistånd, inbegripet den övervakning, kommunikation och utvärdering som krävs enligt förordning (EU) 2017/825 och som inte slutförts senast den 31 december 2020. 3. Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2020 för att täcka de utgifter som föreskrivs i artikel 6.2 i denna förordning med anknytning till förvaltning av åtgärder och verksamheter som inletts enligt förordning (EU) 2017/825 och som inte slutförts senast den 31 december 2020. Artikel 20 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 10 februari 2021. På Europaparlamentets vägnar M. SASSOLI Ordförande På rådets vägnar A.P. ZACARIAS Ordförande ( 1 ) EUT C 364, 28.10.2020, s. 132 . ( 2 ) EUT C 440, 18.12.2020, s. 160 . ( 3 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 19 januari 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 2 februari 2021. ( 4 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/825 av den 17 maj 2017 om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020 och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 1305/2013 ( EUT L 129, 19.5.2017, s. 1 ). ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (se sidan 17 i detta nummer av EUT). ( 6 ) EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28 . ( 7 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ). ( 8 ) EUT L 123, 12.5.2016, s. 1 . ( 9 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 ( EUT L 248, 18.9.2013, s. 1 ). ( 10 ) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen ( EGT L 312, 23.12.1995, s. 1 ). ( 11 ) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter ( EGT L 292, 15.11.1996, s. 2 ). ( 12 ) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ( EUT L 283, 31.10.2017, s. 1 ). ( 13 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen ( EUT L 198, 28.7.2017, s. 29 ). ( 14 ) Rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken ( EGT L 209, 2.8.1997, s. 1 ). ( 15 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet ( EUT L 140, 27.5.2013, s. 1 ). ( 16 ) Rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans ( EGT L 53, 23.2.2002, s. 1 ). BILAGA INDIKATORER Uppfyllelsen av det allmänna mål och de särskilda mål som avses i artiklarna 3 respektive 4 ska mätas utifrån följande indikatorer som ska delas upp efter medlemsstat och insatsområde. Indikatorerna ska användas i enlighet med tillgängliga uppgifter och tillgänglig information, inklusive kvantitativa och/eller kvalitativa uppgifter. Outputindikatorer a) antal samarbets- och stödplaner som slutförts b) antal åtgärder för tekniskt stöd som vidtagits c) resultat som uppnåtts genom åtgärderna för tekniskt stöd, till exempel handlingsplaner, färdplaner, riktlinjer, handböcker och rekommendationer Resultatindikatorer d) resultat som uppnåtts genom åtgärderna för tekniskt stöd, till exempel antagande av en strategi, antagande av en ny lag eller annan författning eller ändring av befintliga lagar eller författningar, samt antagandet av nya förfaranden och åtgärder för att förbättra genomförandet av reformer Effektindikatorer e) de mål som fastställts i samarbets- och stödplanerna och som har uppnåtts bland annat tack vare tekniskt stöd Kommissionen ska också genomföra den efterhandsutvärdering som avses i artikel 16 i syfte att fastställa kopplingarna mellan det tekniska stöd som tillhandahållits och de relevanta åtgärder som genomförts i den berörda medlemsstaten för att förbättra resiliens, hållbar tillväxt, sysselsättning och sammanhållning.