L_2009047SV.01000501.xml 18.2.2009 SV Europeiska unionens officiella tidning L 47/5 RÅDETS DIREKTIV 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (kodifierad version) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande ( 1 ) , och av följande skäl: (1) Rådets direktiv 91/630/EEG av den 19 november 1991 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning ( 2 ) har ändrats flera gånger ( 3 ) på ett väsentligt sätt. För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras. (2) De flesta medlemsstater har ratificerat den europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur. Gemenskapen godkände denna konvention genom rådets beslut 78/923/EEG ( 4 ) . (3) I rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur ( 5 ) fastställs gemenskapsbestämmelser som ska tillämpas på alla djur inom animalieproduktionen när det gäller kraven på utrymmen, isolering, uppvärmning och ventilation, kontroll av utrustning och kontroll av djur. Därför är det nödvändigt att behandla dessa frågor i detta direktiv när mer detaljerade krav ska fastställas. (4) Levande svin ingår i produktlistan i bilaga I till fördraget. (5) Svinhållningen är en naturlig del av jordbruksnäringen. Den utgör en inkomstkälla för en del av jordbruksbefolkningen. (6) Sådana skillnader som kan ge snedvridna konkurrensförhållanden hindrar organisationen av marknaden för svin och produkter från svin från att fungera smidigt. (7) För att produktionen ska kunna utvecklas rationellt finns det därför ett behov av att fastställa en gemensam lägsta nivå för skyddet av avels- och slaktsvin. (8) Svin bör hållas i en miljö som svarar mot deras behov av att röra sig och att böka. Svins välbefinnande verkar äventyras om de har alltför begränsat utrymme. (9) Då svin hålls i grupper bör lämpliga skötselåtgärder för deras skydd vidtas för att förbättra deras välbefinnande. (10) Suggor har gärna socialt samspel med andra svin när de har rörelsefrihet och omväxlande miljö. Att permanent hålla suggor i mycket begränsade utrymmen bör följaktligen förbjudas. (11) Svanskupering, tandklippning och tandfilning orsakar ofta svinen akut smärta och även viss långvarig smärta. Kastrering medför ofta långvarig smärta som förvärras om vävnader har slitits sönder. Dessa ingrepp har därför en negativ effekt på svins välbefinnande, särskilt när de utförs av outbildade och oerfarna personer. Det bör därför fastställas regler som garanterar bättre praxis. (12) En jämvikt bör upprätthållas mellan de olika aspekter som ska beaktas när det gäller välbefinnande och även hälsa, ekonomiska och sociala aspekter samt miljöpåverkan. (13) Det är nödvändigt att offentliga instanser, producenter, konsumenter och andra hålls underrättade om utvecklingen på detta område. Med utgångspunkt i ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet bör kommissionen därför bedriva aktiv vetenskaplig forskning om den eller de ur djurskyddshänseende bästa svinuppfödningsmetoderna. Bestämmelser om en interimsperiod bör följaktligen fastställas för att kommissionen ska ha möjlighet att fullfölja forskningen med gott resultat. (14) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter ( 6 ) . (15) Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga II del B. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I detta direktiv fastställs de djurskyddskrav som minst måste uppfyllas beträffande avels- och slaktsvin. Artikel 2 I detta direktiv avses med 1. svin: ett svin som hålls för avel eller uppfödning oavsett ålder, 2. galt: ett svin av hankön efter puberteten som är avsett för avel, 3. gylta: ett svin av honkön efter puberteten och före första grisningen, 4. sugga: ett svin av honkön efter första grisningen, 5. digivande sugga: ett svin av honkön mellan grisningen och smågrisarnas avvänjning, 6. sinsugga: ett svin av honkön mellan smågrisarnas avvänjning och nästa grisning, 7. smågris: en gris från födseln till avvänjningen, 8. avvand smågris: en gris från avvänjningen och till den är tio veckor gammal, 9. avels- eller slaktsvin: en gris från tio veckors ålder och tills den slaktas eller sätts in i avel, 10. behörig myndighet: en sådan behörig myndighet som defineras i artikel 2.6 i rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden ( 7 ) . Artikel 3 1. Medlemsstaterna ska säkerställa att alla anläggningar uppfyller följande krav: a) Den fria golvarean för varje avvand smågris, avels- eller slaktsvin som hålls i grupp, med undantag för gyltor efter betäckning och suggor, måste vara minst: Levande vikt (kg) m 2 högst 10 kg 0,15 över 10 men högst 20 kg 0,20 över 20 men högst 30 kg 0,30 över 30 men högst 50 kg 0,40 över 50 men högst 85 kg 0,55 över 85 men högst 110 kg 0,65 över 110 kg 1,00 b) Den totala fria golvarean för varje gylta efter betäckning och för varje sugga när gyltor och/eller suggor hålls i grupp måste vara minst 1,64 m 2 respektive 2,25 m 2 . När dessa djur hålls i grupp med mindre än sex individer ska den fria golvarean ökas med 10 %. När dessa djur hålls i grupper om 40 eller fler individer kan den fria golvarean minskas med 10 %. 2. Medlemsstaterna ska säkerställa att golvytorna uppfyller följande krav: a) För gyltor efter betäckning och dräktiga suggor: En del av den area som krävs i punkt 1 b på minst 0,95 m 2 per gylta och minst 1,3 m 2 per sugga, måste vara en sammanhängande fast golvarea varav högst 15 % får reserveras för dräneringsöppningar. b) Om spaltgolv av betong används när svin hålls i grupp i) får spaltvidden vara högst — 11 mm för smågrisar, — 14 mm för avvanda smågrisar, — 18 mm för avels- eller slaktsvin, — 20 mm för gyltor efter betäckning och suggor, ii) måste stavbredden vara minst — 50 mm för smågrisar och avvanda smågrisar, — 80 mm för avels- eller slaktsvin, gyltor efter betäckning och suggor. 3. Medlemsstaterna ska säkerställa att det är förbjudet att uppföra eller bygga om anläggningar i vilka suggor och gyltor hålls uppbundna. Från och med den 1 januari 2006 ska det vara förbjudet att binda upp suggor och gyltor. 4. Medlemsstaterna ska säkerställa att suggor och gyltor hålls i grupp under tiden från och med fyra veckor efter betäckning till en vecka före den beräknade tidpunkten för grisningen. Den box där gruppen med suggor eller gyltor hålls måste ha sidor som är längre än 2,8 m. Om färre än sex individer hålls i en grupp måste den box där gruppen hålls ha sidor som är längre än 2,4 m. Trots vad som föreskrivs i bestämmelserna i första stycket får suggor och gyltor som hålls i anläggningar med mindre än tio suggor hållas i individuella boxar under den period som avses i det stycket, under förutsättning att de lätt kan vända sig i boxen. 5. Medlemsstaterna ska, utan att det påverkar kraven i bilaga I, säkerställa att suggor och gyltor har konstant tillgång till bökbart material som åtminstone uppfyller de relevanta kraven i den ovannämnda bilagan. 6. Medlemsstaterna ska säkerställa att suggor och gyltor som hålls i grupp utfodras med hjälp av ett system som garanterar att varje djur kan få tillräckligt med foder även när det finns konkurrenter om fodret. 7. Medlemsstaterna ska säkerställa att alla dräktiga sinsuggor och gyltor för att de ska kunna äta sig mätta och med hänsyn till deras behov att tugga ges tillräckligt med foder som ger bukfylla eller med högt fiberinnehåll samt foder med högt energiinnehåll. 8. Medlemsstaterna ska säkerställa att svin som måste hållas i grupp, och som är särskilt aggressiva, som har angripits av andra svin eller som är sjuka eller skadade får tillfälligt hållas i individuella boxar. I sådant fall ska den individuella box som används ge utrymme för djuret att lätt kunna vända sig om detta inte strider mot särskilda råd från veterinär. 9. Bestämmelserna i punkterna 1 b, 2, 4, 5 och sista meningen i punkt 8 ska tillämpas på alla anläggningar som uppförs, byggs om eller används för första gången efter den 1 januari 2003. Från och med den 1 januari 2013 ska dessa bestämmelser tillämpas på alla anläggningar. Bestämmelserna i punkt 4 första stycket ska inte tillämpas på anläggningar med färre än tio suggor. Artikel 4 Medlemsstaterna ska se till att svinaveln sker i överensstämmelse med de allmänna bestämmelser som fastställs i bilaga I. Artikel 5 Bestämmelserna i bilaga I får ändras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 11.2 för att hänsyn ska kunna tas till vetenskapliga framsteg. Artikel 6 Medlemsstaterna ska säkerställa a) att varje person som anställer eller anlitar personer för att sköta svin ser till att den person som sköter djuren har fått råd och anvisningar om de relevanta bestämmelserna i artikel 3 och i bilaga I, b) att lämpliga utbildningar finns tillgängliga. Sådana utbildningar måste särskilt inriktas på välbefinnandeaspekter. Artikel 7 1. Helst före den 1 januari 2005 och i varje fall den 1 juli 2005 ska kommissionen förelägga rådet en rapport som bygger på ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. När rapporten utarbetas ska hänsyn tas till socioekonomiska och sanitära konsekvenser, inverkan på miljön och olika klimatförhållanden. Hänsyn ska även tas till utvecklingen av metoder och system för svinproduktion och köttförädling som kan minska behovet av kastrering genom kirurgiskt ingrepp. Vid behov ska rapporten åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag om effekterna av olika utrymmeskrav och typer av golv för avvanda smågrisars och avels- eller slaktsvins välbefinnande. 2. Senast den 1 januari 2008 ska kommissionen till rådet lämna en rapport som bygger på ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. Rapporten ska särskilt omfatta följande: a) Beläggningsgradens inverkan, inklusive gruppstorlek och grupperingsmetoder, på svinens välbefinnande och hälsa i olika uppfödningssystem. b) Betydelsen av stallens utformning och olika typer av golv för svinens välbefinnande och hälsa, med hänsyn till olika klimatförhållanden. c) Riskfaktorer i samband med svansbitning och rekommendationer för att minska behovet av svanskupering. d) Utvecklingen av system för att hålla dräktiga suggor i grupp med hänsyn både till patologiska, zootekniska, fysiologiska och etologiska aspekter hos de olika systemen och till deras inverkan på hälsa och miljö samt till klimatförhållandena. e) En bedömning av kraven på utrymme, inklusive area för betäckning, för vuxna avelsgaltar i individuella boxar. f) Utvecklingen av system för lösgående suggor i betäckningsavdelningen och för digivande suggor som svarar mot suggornas behov utan att smågrisarnas överlevnad äventyras. g) Attityder och förhållningssätt som kan förutses hos konsumenterna när det gäller griskött i det fall att djurens välbefinnande förbättras i olika grad. h) De socioekonomiska effekterna av de olika svinhållningssystemen och deras inverkan på gemenskapens ekonomiska partner. Denna rapport kan vid behov åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag. Artikel 8 1. Medlemsstaterna ska se till att inspektioner genomförs på den behöriga myndighetens ansvar för att kontrollera att bestämmelserna i detta direktiv efterlevs. Dessa inspektioner, som får genomföras i samband med andra inspektioner, ska varje år omfatta ett statistiskt representativt urval av de olika uppfödningssystem som används i varje medlemsstat. 2. Kommissionen ska, i enlighet med det förfarande som avses i 11.2, fastställa de regler som ska tillämpas vid de inspektioner som avses i punkt 1 i denna artikel. 3. Vartannat år senast den sista arbetsdagen i april och med början den 30 april 1996, ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om resultaten av de inspektioner som genomförts under de senaste två åren i enlighet med denna artikel, och om antalet genomförda inspektioner i förhållande till antalet anläggningar i respektive medlemsstat. Artikel 9 För att kunna importeras till gemenskapen måste djur som härstammar från ett tredjeland åtföljas av ett intyg utfärdat av den behöriga myndigheten i detta land, som intygar att de har fått en minst lika god behandling som den som djur i gemenskapen i enlighet med detta direktiv ska få. Artikel 10 Kommissionens veterinärexperter får i samarbete med de behöriga myndigheterna genomföra inspektioner på platsen om det anses nödvändigt för att detta direktiv ska tillämpas på ett enhetligt sätt. De personer som utför dessa kontroller ska vidta nödvändiga hygienåtgärder för att utesluta alla risker för överföring av sjukdom. Den medlemsstat på vars territorium en inspektion företas ska på alla sätt bistå experterna när de utför sina uppgifter. Kommissionen ska informera den behöriga myndigheten i den aktuella medlemsstaten om resultaten av inspektionen. Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska vidta alla åtgärder som med hänsyn till resultaten av inspektionen kan visa sig nödvändiga. Vad gäller förhållandet till tredjeländer ska bestämmelserna i kapitel III i rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land ( 8 ) tillämpas. Allmänna tillämpningsföreskrifter för denna artikel ska antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 11.2. Artikel 11 1. Kommissionen ska biträdas av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats genom artikel 58 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet ( 9 ) , nedan kallad kommittén . 2. När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas. Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader. Artikel 12 Medlemsstaterna får, i enlighet med de allmänna bestämmelserna i fördraget, inom sitt territorium bibehålla eller tillämpa striktare djurskyddsbestämmelser för grisar än de som fastställs i detta direktiv. De ska underrätta kommissionen om alla sådana åtgärder. Artikel 13 Direktiv 91/630/EEG i dess lydelse enligt rättsakterna som anges i bilaga II del A, ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga II del B. Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga III. Artikel 14 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Artikel 15 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel 18 december 2008. På rådets vägnar M. BARNIER Ordförande ( 1 ) EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 78 . ( 2 ) EGT L 340, 11.12.1991, s. 33 . ( 3 ) Se bilaga II del A. ( 4 ) EGT L 323, 17.11.1978, s. 12 . ( 5 ) EGT L 221, 8.8.1998, s. 23 . ( 6 ) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23 . ( 7 ) EGT L 224, 18.8.1990, s. 29 . ( 8 ) EGT L 268, 24.9.1991, s. 56 . ( 9 ) EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 . BILAGA I KAPITEL I ALLMÄNNA KRAV Utöver tillämpliga bestämmelser i bilagan till direktiv 98/58/EG ska följande krav tillämpas: 1. I den del av byggnaden där svin hålls ska konstant buller på 85 dB eller mer undvikas. Konstant buller och plötsliga ljud ska undvikas. 2. Svinen ska vistas i en miljö där ljusintensiteten är minst 40 lux under minst åtta timmar per dag. 3. Den omgivande miljön för svinen ska vara utformad enligt följande krav: — Djuren ska ha tillgång till en bekväm och lämpligt dränerad och ren liggplats med lämplig temperatur som är så stor att alla djur kan ligga samtidigt. — Djuren ska kunna vila och resa sig normalt. — Djuren ska kunna se andra svin. Under veckan före beräknad tidpunkt för grisning och under grisning kan dock suggor och gyltor hållas utom synhåll för artfränder. 4. Trots vad som sägs i artikel 3.5 ska svin ha ständig tillgång till tillräckligt med material som de kan undersöka och sysselsätta sig med, material som halm, hö, trä, sågspån, svampkompost, torv eller blandningar av dessa utan att djurens hälsa äventyras. 5. Golven ska vara släta, men inte hala så att svinen kan skadas, och de ska utformas och underhållas på ett sådant sätt att svinen inte skadas eller lider. De ska vara anpassade efter svinens storlek och vikt och, om det inte lagts ut strö, utgöra ett fast, jämnt och stadigt underlag. 6. Alla svin ska utfodras minst en gång per dag. Om svinen utfodras i grupp och inte ad lib eller genom ett automatiskt utfodringssystem som gör att djuren utfodras individuellt, ska alla svin i en grupp få tillgång till fodret samtidigt. 7. Alla svin som är äldre än två veckor ska ha ständig tillgång till färskt vatten i tillräcklig mängd. 8. Alla ingrepp som sker i annat syfte än att ge behandling eller ställa diagnos, eller för att identifiera svinen enligt gällande lagstiftning och som resulterar i skada i eller förlust av känslig kroppsdel eller förändring av benstrukturen ska vara förbjudna med undantag av följande: — Hörntänderna på smågrisar får reduceras i storlek genom filning eller klippning, förutsatt att detta sker på ett likformigt sätt som lämnar en oskadad jämn tandyta. Filningen får inte göras efter den sjunde levnadsdagen. Betarna hos galtar får minskas i längd om detta är nödvändigt för att förhindra skador på andra djur eller av säkerhetsskäl. — Kupering av en del av svansen. — Kastrering av galtar som inte sker genom att det slits i vävnader. — Håltagning för nosringar är bara tillåtet om djuren föds upp utomhus och i enlighet med nationell lagstiftning. Varken svanskupering eller reducering av hörntänder får ske rutinmässigt utan endast om det finns bevis på att skador har uppkommit på suggornas spenar eller på andra svins öron eller svansar. Innan sådana ingrepp genomförs ska andra åtgärder vidtas för att förhindra svansbitning och andra oönskade beteenden. När detta görs ska hänsyn tas till miljön i dess helhet och beläggningsgraden. Olämpliga djurhållningsmetoder och miljöförhållanden ska åtgärdas. Samtliga förfaranden som beskrivs ovan får endast utföras av veterinär eller en person som utbildats enligt föreskrifterna i artikel 6 och som har erfarenhet av den teknik som används med lämpliga instrument och under hygieniska förhållanden. Om kastrering eller svanskupering görs efter den sjunde levnadsdagen får ingreppen endast göras, under bedövning och med långtidsverkande smärtlindring, av en veterinär. KAPITEL II SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR OLIKA KATEGORIER AV SVIN A. Galtar Galtboxar ska vara så belägna och utformade att galten kan vända sig om samt höra, känna lukten av och se andra svin. En vuxen galt ska ha tillgång till en fri golvarea på minst 6 m 2 . När boxar också används för naturlig betäckning ska en vuxen galt ha tillgång till en fri golvarea på minst 10 m 2 . B. Suggor och gyltor 1. Åtgärder ska vidtas för att minimera aggressiviteten hos svin i grupp. 2. Dräktiga suggor och gyltor ska, om det är nödvändigt, behandlas mot ekto- och endoparasiter. Om dräktiga suggor och gyltor placeras i grisningsbox ska djuren först rengöras ordentligt. 3. Veckan för beräknad tidpunkt för grisning måste grisande suggor och gyltor få tillgång till tillräcklig mängd lämpligt material att bygga bo av om det inte visat sig vara tekniskt omöjligt på grund av det system för flytgödsel som används på anläggningen. 4. Det ska finnas ett fritt utrymme bakom suggan eller gyltan så att grisningen, vare sig denna sker med eller utan hjälp, underlättas. 5. Grisningsboxar där suggor hålls lösgående ska vara utformade så att smågrisarna skyddas, t.ex. genom en stång som löper runt boxen nära golvet. C. Smågrisar 1. En del av den totala golvarean, tillräckligt stor för att alla djuren ska kunna vila där samtidigt, ska vara fast eller vara belagd med en matta eller täckt av halm eller något annat lämpligt material. 2. Om grisningsboxar används måste smågrisarna ha tillräckligt med utrymme för att kunna dia utan svårighet. 3. Smågrisar får inte avvänjas före 28 dagars ålder såvida inte modersuggans eller smågrisarnas välbefinnande eller hälsa annars skulle påverkas negativt. Smågrisar får emellertid avvänjas upp till sju dagar tidigare om de flyttas till specialiserade utrymmen som töms och grundligt rengörs och desinfekteras innan en ny grupp placeras där, och som är avskilda från de utrymmen där suggorna hålls, i syfte att minimera överföringen av sjukdomar till smågrisarna. D. Avvanda smågrisar och slaktsvin 1. Om svin hålls i grupper ska åtgärder vidtas för att förhindra sådana slagsmål som går utöver djurens normala beteende. 2. Svin från olika grupper bör inte blandas i onödan. Om svin som inte känner varandra måste blandas bör detta ske då svinen är så unga som möjligt och helst före eller upp till en vecka efter avvänjning. Då svin från olika grupper blandas ska de ha tillräckliga möjligheter att fly och gömma sig för andra svin. 3. Om det finns tecken på våldsamma slagsmål ska orsakerna omedelbart undersökas och lämpliga åtgärder vidtas, t.ex. att om möjligt ge djuren rikligt med halm eller andra material att undersöka. Djur i riskzonen och utpräglat våldsamma djur ska hållas avskilda från gruppen. 4. Att använda lugnande läkemedel för att underlätta blandning av grupper är bara tillåtet i undantagsfall och endast efter det att veterinär rådfrågats. BILAGA II DEL A Upphävt direktiv och ändringar av det i kronologisk ordning (som det hänvisas till i artikel 13) Rådets direktiv 91/630/EEG ( EGT L 340, 11.12.1991, s. 33 ) Rådets direktiv 2001/88/EG ( EGT L 316, 1.12.2001, s. 1 ) Kommissionens direktiv 2001/93/EG ( EGT L 316, 1.12.2001, s. 36 ) Rådets förordning (EG) nr 806/2003 ( EUT L 122, 16.5.2003, s. 1 ) Endast bilaga III, punkt 26 DEL B Tidsfrister för införlivande i nationell lagstiftning (som det hänvisas till i artikel 13) Direktiv Tidsfrist för införlivande 91/630/EEG 1 januari 1994 2001/88/EG 1 januari 2003 2001/93/EG 1 januari 2003 BILAGA III JÄMFÖRELSETABELL Direktiv 91/630/EEG Detta direktiv Artiklarna 1 och 2 Artiklarna 1 och 2 Artikel 3, inledningen — Artikel 3 punkt 1 Artikel 3.1 Artikel 3 punkt 2 Artikel 3.2 Artikel 3 punkt 3 Artikel 3.3 Artikel 3 punkt 4 a Artikel 3.4 första stycket Artikel 3 punkt 4 b Artikel 3.4 andra stycket Artikel 3 punkt 5 Artikel 3.5 Artikel 3 punkt 6 Artikel 3.6 Artikel 3 punkt 7 Artikel 3.7 Artikel 3 punkt 8 Artikel 3.8 Artikel 3 punkt 9 Artikel 3.9 Artikel 4.1 första stycket Artikel 4 Artikel 4.1 andra stycket — Artikel 4.2 — Artikel 5 Artikel 5 Artikel 5a inledningen Artikel 6 inledningen Artikel 5a punkt 1 Artikel 6 a Artikel 5a punkt 2 Artikel 6 b Artikel 6 Artikel 7 Artikel 7 Artikel 8 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 11.1 — Artikel 11.2 Artikel 12 — Artikel 13 — Artikel 14 Artikel 12 Artikel 15 Bilaga Bilaga I — Bilaga II — Bilaga III