L_2021153SV.01004801.xml 3.5.2021 SV Europeiska unionens officiella tidning L 153/48 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 175 tredje stycket, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , med beaktande av Regionkommitténs yttrande ( 2 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 3 ) , och av följande skäl: (1) De övergripande principer som fastställs i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och i artiklarna 9 och 10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), inbegripet principerna om subsidiaritet och proportionalitet i artikel 5 i EU-fördraget, ska följas vid förvaltningen av medel från unionen, med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Enligt artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget ska unionen syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem samt bekämpa all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Kommissionen och medlemsstaterna bör sträva efter att integrera ett jämställdhetsperspektiv i förvaltningen av medlen. Målen för unionsmedlen bör eftersträvas inom ramen för hållbar utveckling och unionens mål att bevara, skydda och förbättra miljön i enlighet med artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget, med hänsyn till principen att förorenaren betalar. (2) Den 17 november 2017 proklamerade Europaparlamentet, rådet och kommissionen gemensamt den europeiska pelaren för sociala rättigheter ( pelaren ) som svar på de sociala utmaningarna i Europa. Med beaktande av förändringarna i arbetslivet måste unionen förbereda sig för de nuvarande och framtida utmaningar som globaliseringen och digitaliseringen innebär, genom att se till att tillväxten blir mer inkluderande och genom att förbättra sysselsättnings- och socialpolitiken. Pelarens 20 huvudprinciper är indelade i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden; rättvisa arbetsvillkor; samt social trygghet och social integration. Pelaren fungerar som en övergripande vägledande ram för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) som inrättas genom denna förordning, så att unionen kan omsätta de relevanta principerna i praktiken i händelse av omfattande omstruktureringar. (3) Den 20 juni 2017 godkände rådet unionens svar på Förenta nationernas (FN) Agenda 2030 för hållbar utveckling. Rådet betonade vikten av att hållbar utveckling uppnås inom alla tre dimensionerna – den ekonomiska, sociala och miljömässiga – på ett balanserat och integrerat sätt. Det är ytterst viktigt att hållbar utveckling integreras i unionens politiska ram och att unionen har höga ambitioner för den politik som den bedriver för att bemöta de globala utmaningarna. Rådet välkomnade kommissionens meddelande av den 22 november 2016 med titeln Nästa steg för en hållbar europeisk framtid som ett första steg för att integrera FN:s mål för hållbar utveckling och ha hållbar utveckling som en väsentlig vägledande princip för all EU-politik, inbegripet genom unionens finansieringsinstrument. (4) I februari 2018 antog kommissionen ett meddelande med titeln En ny och modern flerårig budgetram för ett EU som effektivt genomför sina prioriteringar efter 2020 . I meddelandet betonas att EU:s budget stöder Europas unika sociala marknadsekonomi. Det är därför av största vikt att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och åtgärda kompetensbristerna, särskilt de som beror på digitalisering, automatisering och övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i fullständig överensstämmelse med Parisavtalet som antogs inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar ( Parisavtalet ). Budgetflexibilitet kommer att vara en viktig princip i den fleråriga budgetramen 2021–2027 som inrättats genom rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ( 4 ) . Flexibilitetsmekanismer kommer att finnas kvar för att unionen ska kunna reagera snabbare och för att säkerställa att budgetmedlen används där de behövs mest. (5) I sin Vitbok om EU:s framtid av den 1 mars 2017 uttrycker kommissionen oro över isolationistiska rörelser och över att allt fler är tveksamma till fördelarna med öppen handel och till unionens sociala marknadsekonomi i allmänhet. (6) I sitt Diskussionsunderlag – Hur vi bemöter globaliseringen av den 10 maj 2017 konstaterar kommissionen att kombinationen av handelsrelaterad globalisering och teknologisk förändring är en viktig orsak till att efterfrågan på kvalificerad arbetskraft ökar medan antalet arbetstillfällen för personer med lägre kvalifikationsnivå minskar. Samtidigt som den framhåller att det finns fördelar med en öppnare handel konstaterar kommissionen att lämpliga åtgärder måste vidtas för att motverka negativa sidoeffekter. Eftersom de nuvarande fördelarna med globaliseringen redan är ojämnt fördelade mellan människor och regioner, vilket får betydande inverkan för dem som drabbas, finns det risk för att de tekniska och miljömässiga förändringarna kommer att driva på dessa effekter ytterligare. I linje med principerna om solidaritet och hållbarhet kommer det därför att vara nödvändigt att säkerställa att globaliseringens fördelar fördelas mer rättvist, genom att ekonomisk tillväxt och tekniska framsteg kombineras med fullgott socialt skydd och aktivt stöd för tillträde till arbetsmarknaden och möjligheter till egenföretagande. (7) I sitt Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser av den 28 juni 2017 understryker kommissionen behovet av att minska de ekonomiska och sociala klyftorna mellan och inom medlemsstaterna och konstaterar att en central prioritering därför är att investera i hållbar utveckling, jämlikhet, social inkludering, utbildning och hälsa. (8) Globaliseringen, den tekniska utvecklingen och klimatförändringarna kommer sannolikt att leda till att världsekonomierna i allt högre grad flätas samman och blir beroende av varandra. Omfördelning av arbetskraften är en integrerad och oundviklig del av en sådan förändring. Om fördelarna med förändringen ska komma alla till del är det av största vikt att uppsagda arbetstagare och de som hotas av uppsägning erbjuds bistånd. Unionens viktigaste instrument för att bistå drabbade arbetstagare är Europeiska socialfonden+ (ESF+), som ska inrättas genom en Europaparlamentets och rådets förordning och som är utformad för att erbjuda bistånd i förebyggande syfte, och EGF, som är utformad för att erbjuda bistånd när en omfattande omstrukturering redan har inträffat. Kommissionens meddelande med titeln EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar av den 13 december 2013 är unionens politiska instrument som anger ramen för bästa praxis när det gäller planering för och hantering av företagsomstruktureringar. Det tillhandahåller en omfattande ram för hur utmaningarna med ekonomiska anpassningar och omstruktureringar samt deras inverkan på sysselsättningen och den sociala situationen kan hanteras genom lämpliga politiska åtgärder. Medlemsstaterna uppmanas också att använda unionsfinansiering och nationell finansiering på ett sådant sätt att det säkerställs att den sociala inverkan av omstruktureringar, särskilt de negativa effekterna för sysselsättningen, kan mildras på ett mer verkningsfullt sätt. (9) Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 ( 5 ) för den fleråriga budgetramen 2007–2013 ( fonden ), inrättades för att unionen skulle kunna visa solidaritet med arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen. (10) Som ett led i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, som fastställs i kommissionens meddelande av den 26 november 2008, utvidgades tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 1927/2006 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 ( 6 ) för att inkludera arbetstagare som blivit arbetslösa som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. (11) Tillämpningsområdet för fonden utvidgades ytterligare genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 ( 7 ) för löptiden av den fleråriga budgetramen 2014–2020 till att inte bara omfatta uppsägningar som skett till följd av en allvarlig ekonomisk störning orsakad av en fortsatt global finansiell och ekonomisk kris i enlighet med förordning (EG) nr 546/2009, utan också uppsägningar som beror på en ny global finansiell och ekonomisk kris. Dessutom ändrades förordning (EU) nr 1309/2013 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 8 ) ( budgetförordningen ) så att det bland annat infördes regler som gör det möjligt för fonden att i undantagsfall omfatta gemensamma ansökningar som involverar små och medelstora företag som är belägna i en region och verksamma i olika ekonomiska sektorer som definieras som en huvudgrupp i Nace Rev. 2, om den ansökande medlemsstaten visar att små och medelstora företag är den huvudsakliga eller enda typen av företag i den regionen. (12) Som svar på Förenade kungarikets eventuella utträde ur unionen utan ett utträdesavtal ändrades förordning (EU) nr 1309/2013 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1796 ( 9 ) för att specificera att uppsägningar till följd av ett sådant utträde skulle omfattas av fondens tillämpningsområde. På grund av att Förenade kungariket utträdde med ett utträdesavtal var den förordningen inte tillämplig. (13) Kommissionen har gjort en halvtidsutvärdering av fonden för att bedöma hur och i vilken utsträckning dess mål har uppnåtts. Det visade sig att fonden är ändamålsenlig och att fler uppsagda arbetstagare har återintegrerats på arbetsmarknaden än under den föregående programperioden. Utvärderingen visade även att fonden skapade ett mervärde för unionen. Detta gäller i synnerhet dess volymeffekter, det vill säga att bistånd från fonden inte bara ökade antalet och utbudet av tjänster som erbjöds, utan även deras intensitet. De åtgärder som vidtagits med stöd av fonden har dessutom fått stor synlighet och deras mervärde för unionen har varit tydligt för allmänheten. Utvärderingen visade dock på flera utmaningar. Den tid det tar innan stödet från fonden beviljas ansågs vara för lång. Många medlemsstater rapporterade också att de hade svårigheter att sammanställa den omfattande bakgrundsanalysen av den händelse som föranlett uppsägningarna. Den viktigaste anledningen till att medlemsstater avskräcktes från att söka stöd från fonden var bristande finansiell och institutionell kapacitet. Detta kunde helt enkelt bero på brist på personalresurser: för närvarande kan medlemsstaterna endast begära tekniskt bistånd när de förvaltar stöd från fonden. Eftersom uppsägningar kan ske oväntat är det viktigt att säkerställa att medlemsstaterna är redo att agera direkt och att de kan lämna in en ansökan utan dröjsmål. Det verkar också krävas mer omfattande insatser för uppbyggnad av institutionell kapacitet i vissa medlemsstater för att säkerställa ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av åtgärder som stöds genom EGF. Minimiantalet 500 uppsägningar har också ansetts vara för högt, särskilt i mer glesbefolkade regioner. (14) EGF:s roll fortsätter att vara viktig som ett flexibelt instrument för att ge stöd till arbetstagare som förlorat sitt arbete i samband med storskaliga omstruktureringar och hjälpa dem att så fort som möjligt hitta ett nytt arbete. Unionen bör fortsätta att tillhandahålla särskilt engångsstöd för att hjälpa uppsagda arbetstagare att varaktigt och på anständiga villkor återintegreras på arbetsmarknaden på områden, i sektorer, på territorier eller arbetsmarknader som drabbats av en allvarlig ekonomisk störning. Med beaktande av samspelet mellan och de ömsesidiga effekterna av öppen handel och ekonomisk och finansiell utveckling, såsom asymmetriska ekonomiska chocker, tekniska förändringar, digitalisering, betydande förändringar i unionens handelsförbindelser eller den inre marknadens sammansättning, samt andra faktorer, inbegripet övergången till en koldioxidsnål ekonomi, och med beaktande av det faktum att blir allt svårare att peka ut en specifik faktor som orsakar uppsägningar, bör medel från EGF endast beviljas på grundval av den betydande inverkan av en omstrukturering. Eftersom syftet med EGF är att tillhandahålla stöd i kriser, och att komplettera det bistånd som ges i mer förebyggande syfte genom ESF+, bör EGF även i fortsättningen utgöra ett flexibelt och särskilt instrument utanför den fleråriga budgetramens tak, såsom konstateras i kommissionens meddelande med titeln En modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum – Flerårig budgetram 2021–2027 av den 2 maj 2018 och dess bilaga. (15) För att bevara EGF:s europeiska karaktär bör det vara möjligt att lämna in en ansökan om stöd när en omfattande omstrukturering får betydande inverkan på den lokala eller regionala ekonomin. En sådan inverkan bör fastställas utifrån ett minimiantal uppsägningar inom en viss referensperiod. Med hänsyn till halvtidsutvärderingens resultat bör minimiantalet vara 200 uppsägningar inom en referensperiod på fyra månader (eller sex månader för ansökningar som gäller en hel sektor). Med beaktande av att uppsägningar som sker i olika omgångar i olika sektorer inom samma region får lika stora inverkan på den lokala arbetsmarknaden bör regionala ansökningar också vara möjliga. På mindre arbetsmarknader, till exempel i små medlemsstater eller i avlägsna områden, inbegripet de yttersta randområden som anges i artikel 349 i EUF-fördraget, eller under exceptionella omständigheter, bör det vara möjligt att lämna in ansökningar i fall där antalet uppsägningar är lägre. I allmänhet bör medlemsstaterna inte lämna in sina ansökningar om bistånd från EGF senare än tolv veckor efter referensperiodens utgång. För att undvika ett finansieringsunderskott på grund av att denna förordning kommer att träda i kraft efter den 1 januari 2021 och för att skapa rättssäkerhet bör dock denna tidsfrist tillfälligt upphävas mellan den 1 januari 2021 och den dag då denna förordning träder i kraft. (16) EGF bör i egenskap av en fond som utformats för omfattande omstruktureringar inte utnyttjas vid uppsägningar i den offentliga sektorn som är en följd av budgetnedskärningar. EGF bör dock kunna stödja arbetstagare som sagts upp från företag som är verksamma på en konkurrensutsatt marknad som levererar varor eller tillhandahåller tjänster till offentligt finansierade enheter som drabbats av budgetnedskärningar. EGF bör också kunna stödja egenföretagare vars verksamhet har upphört till följd av budgetnedskärningar. (17) Som ett uttryck för unionens solidaritet med arbetslösa bör medfinansieringsgraden för EGF, som är en reaktiv fond, anpassas till den högsta medfinansieringsgraden för ESF+, som är en proaktiv fond, i den berörda medlemsstaten, men den bör inte under några omständigheter understiga 60 %. (18) Den del av unionens budget som tilldelats EGF bör genomföras av kommissionen genom delad förvaltning med medlemsstaterna enligt budgetförordningen. När EGF genomförs genom delad förvaltning bör kommissionen och medlemsstaterna därför följa budgetförordningens principer, såsom principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering. (19) Europeiskt centrum för övervakning av förändringar, som finns inom Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor i Dublin, bistår kommissionen och medlemsstaterna med kvalitativa och kvantitativa analyser som bidrar till bedömningen av globaliseringstrender, tekniska och miljömässiga förändringar, omstrukturering och användningen av EGF. Den europeiska databasen för övervakning av omstruktureringar, som uppdateras dagligen, följer rapporteringen om storskaliga omstruktureringar i hela unionen, på grundval av ett nätverk av nationella kontaktpersoner. Den skulle kunna bidra till att identifiera möjliga fall för åtgärder i ett tidigt skede. (20) Uppsagda arbetstagare och egenföretagare vars verksamhet har upphört bör ha tillgång till EGF på lika villkor, oavsett typ av anställningsavtal eller kontraktsförhållande. Uppsagda arbetstagare och egenföretagare vars verksamhet har upphört bör därför betraktas som potentiella mottagare av bidrag från EGF vid tillämpning av denna förordning. (21) Ekonomiska bidrag från EGF bör i första hand användas för aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och individanpassade tjänster som syftar till att snabbt återintegrera bidragsmottagare på arbetsmarknaden, varaktigt och på anständiga villkor, inom deras ursprungliga verksamhetssektor eller i någon annan sektor, samtidigt som de förbereds för en grönare och mer digital europeisk ekonomi. Stödet bör också syfta till att främja egenföretagande och skapande av nya företag, inbegripet genom bildandet av kooperativ. Åtgärderna bör återspegla de förväntade behoven på den lokala eller regionala arbetsmarknaden. I relevanta fall bör emellertid de uppsagda arbetstagarna även få stöd till rörlighet så att de kan få hjälp att hitta ett nytt arbete någon annanstans. Särskilt fokus bör läggas på förmedling av sådana färdigheter som krävs i den digitala tidsåldern och, när så är lämpligt, på motverkande av könsstereotyper i arbetslivet. Möjligheten att inkludera penningbidrag i samordnade paket med individanpassade tjänster bör begränsas. De åtgärder som får stöd genom EGF bör inte ersätta passiva sociala skyddsåtgärder. Arbetsgivare skulle kunna uppmuntras att delta i den nationella medfinansieringen av de åtgärder som stöds genom EGF, utöver de åtgärder som de måste vidta enligt nationell rätt eller kollektivavtal. (22) När ett samordnat paketet med individanpassade tjänster genomförs och utformas, i syfte att underlätta återintegreringen av de berörda bidragsmottagarna, bör medlemsstaterna ta itu med målen i den digitala agendan och strategin för den digitala inre marknaden. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt lönegapet mellan kvinnor och män inom sektorerna för informations- och kommunikationsteknik (IKT) och naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik genom åtgärder för att främja omskolning av kvinnor inom dessa sektorer. När medlemsstaterna genomför och utformar ett samordnat paket med individanpassade tjänster bör de eftersträva en högre representation av det underrepresenterade könet och därmed bidra till att minska löne- och pensionsgapen mellan kvinnor och män. (23) Med beaktande av att den digitala omvandlingen av ekonomin kräver att arbetskraften har en viss nivå av digital kompetens bör förmedling av sådana färdigheter som krävs i den digitala tidsåldern anses utgöra ett övergripande inslag i alla paket med individanpassade tjänster som erbjuds. (24) När medlemsstaterna utarbetar aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör de prioritera åtgärder som avsevärt förbättrar bidragsmottagarnas anställbarhet. Medlemsstaterna bör sträva efter att varaktigt återintegrera så många som möjligt av de bidragsmottagare som deltar i dessa åtgärder på arbetsmarknaden, så snart som möjligt inom sex månader efter genomförandeperiodens slut. Det samordnade paketet med individanpassade tjänster bör utformas med beaktande av orsakerna till uppsägningarna i relevanta fall och förutse de framtida arbetsmarknadsutsikterna och kompetensbehoven. Det samordnade paketet med individanpassade tjänster bör vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi. (25) När medlemsstaterna utarbetar aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör de ta särskild hänsyn till missgynnade bidragsmottagare, inbegripet personer med funktionsnedsättning, personer med omsorgsbehövande anhöriga, unga och äldre arbetslösa, lågkvalificerade personer, personer med invandrarbakgrund samt personer som löper risk för fattigdom, med tanke på att det är särskilt svårt för dessa grupper att åter komma in på arbetsmarknaden. Principerna om jämställdhet och icke-diskriminering, som hör till unionens grundläggande värden och som fastställs i pelaren, bör emellertid respekteras och främjas vid genomförandet av EGF. (26) För att snabbt och effektivt kunna stödja bidragsmottagare bör medlemsstaterna göra sitt yttersta för att se till att deras ansökningar om ekonomiskt bidrag från EGF är fullständiga när de lämnas in. Om kommissionen begär ytterligare uppgifter för att kunna bedöma en ansökan bör sådana uppgifter lämnas in inom en fastställd tidsfrist. Såväl medlemsstaterna som unionens institutioner bör sträva efter att behandla ansökningar så snabbt som möjligt. (27) Med tanke på bidragsmottagarna och de organ som ansvarar för genomförandet av åtgärderna bör den ansökande medlemsstaten hålla alla parter som är involverade i ansökningsförfarandet informerade om hur ansökan fortskrider och bör om möjligt låta dem delta i genomförandet av åtgärderna. (28) I enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning bör de ekonomiska bidragen från EGF inte ersätta sådana stödåtgärder som erbjuds bidragsmottagare inom ramen för unionens fonder eller unionens övriga politikområden eller program, men bör om möjligt komplettera sådana åtgärder. (29) Det bör införas särskilda bestämmelser om informations- och kommunikationsåtgärder om de åtgärder som får stöd genom EGF och om de resultat som uppnåtts. Medlemsstaterna och EGF:s berörda parter bör öka medvetenheten om unionsfinansieringens resultat genom att informera allmänheten. Öppenhets- och kommunikationsverksamhet är av avgörande betydelse för att unionsåtgärder ska bli synliga på fältet och bör vara baserade på korrekt och aktuell information. I syfte att främja EGF och visa dess mervärde som en del av unionens budget bör det kommunikations- och synlighetsmaterial som tagits fram av medlemsstaterna på begäran göras tillgängligt för unionens institutioner, organ eller byråer. Därför bör ett avgiftsfritt, icke-exklusivt och oåterkalleligt tillstånd att använda sådant material samt eventuella befintliga rättigheter till materialet ges till unionen. (30) För att underlätta genomförandet av denna förordning bör utgifterna vara berättigande till ett ekonomiskt bidrag från EGF antingen från och med den dag då en medlemsstat börjar tillhandahålla individanpassade tjänster eller från och med den dag då administrativa utgifter uppstår för en medlemsstat i samband med genomförandet av EGF. (31) För att täcka de behov som uppstår, särskilt under årets första månader, när möjligheterna till överföringar från andra budgetposter är särskilt små, bör tillräckliga betalningsbemyndiganden göras tillgängliga under EGF:s budgetpost under det årliga budgetförfarandet. (32) Budgetramen för EGF fastställs i den fleråriga budgetramen 2021–2027 och i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel ( 10 ) . (33) Med tanke på bidragsmottagarna bör bistånd göras tillgängligt så snabbt och effektivt som möjligt. Medlemsstaterna och de unionsinstitutioner som är involverade i beslutsprocessen för EGF bör göra sitt yttersta för att minska handläggningstiderna och förenkla förfarandena så att det säkerställs att beslut om utnyttjande av EGF kan antas snabbt och smidigt. (34) Små och medelstora företag utgör ryggraden i unionens ekonomi. Att främja entreprenörskap och stödja små och medelstora företag är därför avgörande för att säkerställa ekonomisk tillväxt, innovation, jobbskapande och social integration. Unionen arbetar aktivt för att främja entreprenörskap genom att uppmuntra människor att starta eget företag. Vid omfattande omstruktureringar bör det vara möjligt att hjälpa uppsagda arbetstagare att starta eget företag. Om ett företag lägger ner sin verksamhet bör det också vara möjligt att hjälpa uppsagda arbetstagare att ta över företagets hela verksamhet eller delar av den. (35) Av insyns- och informationsskäl bör medlemsstaterna i slutrapporterna lämna närmare uppgifter om eventuellt statligt stöd eller unionsfinansiering som det företag som säger upp arbetstagarna har tagit emot under de fem år som föregår rapporten. Detta krav bör emellertid inte gälla mikroföretag eller små och medelstora företag, särskilt inte nystartade och expanderande företag, för att undvika en eventuell oproportionerlig administrativ börda för medlemsstaterna, särskilt vad gäller sektorsspecifika ansökningar om stöd från EGF som involverar fler än ett mikroföretag eller litet eller medelstort företag. (36) Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ( 11 ) bör EGF utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av EGF:s faktiska konsekvenser. (37) För att Europaparlamentet ska kunna utöva politisk kontroll och kommissionen kontinuerligt ska kunna följa upp de resultat som uppnås med hjälp av bistånd från EGF bör de berörda medlemsstaterna lämna in en slutrapport om genomförandet av EGF. (38) Medlemsstaterna bör stödja kommissionen i utförandet av utvärderingar genom att tillhandahålla relevanta uppgifter som de förfogar över. (39) För att underlätta framtida utvärderingar bör en bidragsmottagarenkät utföras efter genomförandet av varje ekonomiskt bidrag från EGF. Bidragsmottagarenkäten bör vara öppen för deltagare i minst fyra veckor och inledas under den sjätte månaden efter genomförandeperiodens slut. Medlemsstaterna bör bistå kommissionen i utförandet av bidragsmottagarenkäten och uppmuntra bidragsmottagare att delta genom att skicka ut en inbjudan att delta och minst en påminnelse. Medlemsstaterna bör informera kommissionen om sina ansträngningar för att kontakta bidragsmottagarna. Kommissionen bör använda de insamlade uppgifterna för utvärderingsändamål. För att säkerställa jämförbarhet mellan olika fall bör kommissionen utforma mallen för bidragsmottagarenkäten i nära samarbete med medlemsstaterna och översätta den till unionsinstitutionernas samtliga officiella språk. (40) I enlighet med målet om att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem, bör analyser och rapporter om EGF inkludera könsuppdelade uppgifter. (41) En förteckning över indikatorer för övervakning av användningen av EGF och i synnerhet framstegen när det gäller att uppnå dess mål bör anges i en bilaga till denna förordning. Vid behov får kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag för att ändra dessa indikatorer. (42) Medlemsstaterna bör förbli ansvariga för genomförandet av det ekonomiska bidraget och för förvaltningen och kontrollen av de åtgärder som stöds genom unionsfinansiering, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i budgetförordningen. Medlemsstaterna bör redovisa hur det ekonomiska bidraget från EGF har använts. Med tanke på den korta genomförandeperioden för insatser som stöds genom EGF bör rapporteringskraven återspegla dessa insatsers särskilda karaktär. (43) Medlemsstaterna bör förebygga, upptäcka och effektivt beivra eventuella oriktigheter, inklusive bedrägerier, som bidragsmottagare gör sig skyldiga till. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ( 12 ) och rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 ( 13 ) och (Euratom, EG) nr 2185/96 ( 14 ) har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) dessutom befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med rådets förordning (EU) 2017/1939 ( 15 ) har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 ( 16 ) . Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbetar till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, beviljar kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställer att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör rapportera till kommissionen om eventuella oriktigheter som upptäckts, inklusive bedrägerier, och om uppföljningsåtgärder de vidtagit avseende sådana oriktigheter och avseende Olafs utredningar. Medlemsstaterna bör samarbeta med kommissionen, Olaf, revisionsrätten och, i tillämpliga fall, Eppo, i enlighet med artikel 63.2 d i budgetförordningen, i alla frågor som rör misstänkta eller konstaterade bedrägerier. (44) För att stärka skyddet av unionens budget bör kommissionen tillhandahålla ett integrerat och driftskompatibelt informations- och övervakningssystem som inbegriper ett enda datautvinnings- och riskgraderingsverktyg för tillgång till och analys av de relevanta uppgifterna, och kommissionen bör främja dess användning i syfte att åstadkomma en allmän tillämpning av medlemsstaterna. (45) I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget. (46) För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och åtagandet att uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling bör åtgärderna inom ramen för denna förordning bidra till uppnåendet av målet att 30 % av utgifter i unionens budget ska stödja klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av unionens budget ska återspegla utgifterna för biologisk mångfald 2024 och 10 % 2026 och 2027, samtidigt som de befintliga överlappningarna mellan klimatmålen och målen för biologisk mångfald beaktas. (47) I syfte att möjliggöra bättre övervakning av användningen av EGF, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att komplettera denna förordning genom att fastställa kriterierna för att avgöra vilka fall av oriktigheter som ska rapporteras och vilka uppgifter som ska lämnas av medlemsstaterna i syfte att förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter, inklusive bedrägerier, och återkräva felaktigt utbetalade belopp med dröjsmålsränta. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. (48) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning med avseende på utförande av bidragsmottagarenkäter och formatet för rapportering av oriktigheter bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 ( 17 ) . (49) Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (50) För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och möjliggöra genomförandet från och med inledningen av den fleråriga budgetramen 2021–2027 är det nödvändigt att föreskriva att denna förordning ska tillämpas från och med början av budgetåret 2021. Kommissionen bör emellertid inleda budgetförfarandet först när denna förordning träder i kraft. (51) Förordning (EU) nr 1309/2013 bör därför upphävas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Innehåll och tillämpningsområde 1. Genom denna förordning inrättas Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) för löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027. I denna förordning fastställs målen för EGF, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering, inbegripet ansökningar från medlemsstaterna om ekonomiska bidrag från EGF för åtgärder som riktar sig till de bidragsmottagare som avses i artikel 6. 2. I enlighet med artikel 4 ska EGF erbjuda stöd till uppsagda arbetstagare och egenföretagare vars verksamhet har upphört i samband med omfattande omstruktureringar. Artikel 2 Uppdrag och mål 1. EGF ska stödja sådana socioekonomiska omvandlingar som uppstår till följd av globaliseringen och tekniska och miljömässiga förändringar genom att hjälpa uppsagda arbetstagare och egenföretagare vars verksamhet har upphört att anpassa sig till strukturförändringar. EGF ska utgöra en krisfond som fungerar reaktivt. EGF ska i denna egenskap bidra till genomförandet av de principer som anges i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och stärka den sociala och ekonomiska sammanhållningen mellan regioner och medlemsstater. 2. Målen för EGF ska vara att visa solidaritet och främja varaktig sysselsättning i unionen på anständiga villkor genom att erbjuda bistånd vid omfattande omstruktureringar, särskilt omstruktureringar som orsakas av globaliseringsrelaterade utmaningar, såsom förändringar inom världshandeln, handelstvister, betydande förändringar av unionens handelsförbindelser eller den inre marknadens sammansättning och finansiella eller ekonomiska kriser, liksom övergången till en koldioxidsnål ekonomi, eller som en följd av digitalisering eller automatisering. EGF ska stödja bidragsmottagare i återgången till varaktig sysselsättning på anständiga villkor så snart som möjligt. Särskild vikt ska läggas vid åtgärder som hjälper de mest missgynnade grupperna. Artikel 3 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: 1. uppsagd arbetstagare : en arbetstagare vars anställningsavtal eller anställningsförhållande, oberoende av typ eller längd, avslutas i förtid genom uppsägning, eller vars anställningsavtal eller anställningsförhållande inte förnyas, av ekonomiska skäl. 2. egenföretagare : en fysisk person som sysselsätter färre än tio arbetstagare. 3. bidragsmottagare : en fysisk person som deltar i åtgärder som medfinansieras av EGF. 4. oriktighet : överträdelse av tillämplig rätt, genom handling eller underlåtenhet av en ekonomisk aktör som deltar i genomförandet av EGF, vilket har lett eller skulle leda till negativa ekonomiska effekter för unionens budget genom att den belastas med otillbörliga utgifter. 5. genomförandeperiod : den period som inleds de datum som avses i artikel 8.7 j och som löper ut 24 månader efter den dag då beslutet om det ekonomiska bidraget träder i kraft enligt artikel 15.2. Artikel 4 Insatskriterier 1. Medlemsstaterna får ansöka om ekonomiska bidrag från EGF för åtgärder som riktar sig till uppsagda arbetstagare och egenföretagare i enlighet med bestämmelserna i denna artikel. 2. Vid omfattande omstruktureringar ska ett ekonomiskt bidrag från EGF beviljas när något av följande är tillämpligt: a) Verksamheten upphör för minst 200 uppsagda arbetstagare eller egenföretagare under en referensperiod på fyra månader, i ett företag i en medlemsstat, inbegripet fall där verksamheten upphör hos dess underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled. b) Verksamheten upphör för minst 200 uppsagda arbetstagare eller egenföretagare under en referensperiod på sex månader, särskilt i små och medelstora företag, om alla verkar inom samma ekonomiska sektor enligt huvudgrupperna i Nace Rev. 2 och är belägna i en region eller två angränsande regioner på Nuts 2-nivå eller i fler än två angränsande regioner på Nuts 2-nivå förutsatt att sammanlagt minst 200 arbetstagare eller egenföretagare berörs i två av regionerna. c) Verksamheten upphör för minst 200 uppsagda arbetstagare eller egenföretagare under en referensperiod på fyra månader, särskilt i små och medelstora företag, om alla verkar i samma eller olika ekonomiska sektorer enligt huvudgrupperna i Nace Rev. 2 och är belägna i en och samma region på Nuts 2-nivå. 3. På mindre arbetsmarknader, särskilt när det gäller ansökningar som omfattar små och medelstora företag, ska en ansökan om ekonomiskt bidrag enligt denna artikel anses kunna godtas även om kriterierna i punkt 2 inte till alla delar uppfylls, under förutsättning att den ansökande medlemsstaten vederbörligen kan motivera detta och om uppsägningarna får en allvarlig inverkan på sysselsättningen och den lokala, regionala eller nationella ekonomin. I sådana fall ska den ansökande medlemsstaten ange vilket av insatskriterierna i punkt 2 som inte till alla delar uppfylls. 4. Under exceptionella omständigheter ska punkt 3 även tillämpas på andra arbetsmarknader än mindre arbetsmarknader. Det totala beloppet av ekonomiska bidrag som beviljas i sådana fall får inte överstiga 15 % av det årliga taket för EGF. 5. EGF får inte utnyttjas om arbetstagare i den offentliga sektorn sägs upp till följd av budgetnedskärningar i en medlemsstat. Artikel 5 Beräkning av uppsägningar och verksamheter som upphör Den ansökande medlemsstaten ska ange vilken metod som använts för att vid en eller flera av följande tidpunkter beräkna antalet uppsagda arbetstagare och egenföretagare vid tillämpning av artikel 4: a) Den dag då arbetsgivaren i enlighet med artikel 3.1 i rådets direktiv 98/59/EG ( 18 ) skriftligen anmäler de planerade kollektiva uppsägningarna till den behöriga myndigheten. b) Den dag då arbetsgivaren gav den enskilda arbetstagaren besked om uppsägning eller om att anställningsavtalet eller anställningsförhållandet avslutas. c) Den dag då anställningsavtalet eller anställningsförhållandet de facto avslutas eller upphör att gälla. d) Den dag då placeringen av arbetstagaren vid kundföretaget upphör. e) När det gäller egenföretagare, den dag då verksamheten upphör i enlighet med nationell rätt eller administrativa bestämmelser. I de fall som anges i första stycket a i denna artikel ska den ansökande medlemsstaten lämna ytterligare uppgifter till kommissionen om det faktiska antal uppsägningar som skett i enlighet med artikel 4, innan kommissionen slutför sin bedömning. Artikel 6 Stödberättigade bidragsmottagare Den ansökande medlemsstaten får tillhandahålla stödberättigade bidragsmottagare ett samordnat paket med individanpassade tjänster ( samordnat paket ) i enlighet med artikel 7 som medfinansieras genom EGF. Sådana stödberättigade bidragsmottagare får inkludera a) uppsagda arbetstagare och egenföretagare vars verksamhet har upphört, fastställda i enlighet med artikel 5, inom de referensperioder som föreskrivs i artikel 4.1–4.4, b) uppsagda arbetstagare och egenföretagare vars verksamhet har upphört, fastställda i enlighet med artikel 5, utanför den referensperiod som föreskrivs i artikel 4, dvs. sex månader före referensperiodens början eller mellan referensperiodens slut och den sista dagen före den dag då kommissionen slutför sin bedömning. Arbetstagare och egenföretagare som avses i första stycket b ska anses vara stödberättigade bidragsmottagare förutsatt att ett tydligt orsakssamband med den händelse som utlöste uppsägningarna under referensperioden kan fastställas. Artikel 7 Stödberättigande åtgärder 1. Ett ekonomiskt bidrag från EGF får ges för aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder som ingår i ett samordnat paket som syftar till att hjälpa de berörda bidragsmottagarna, särskilt de mest missgynnade bland dem, att återintegreras på arbetsmarknaden eller att etablera sig som egenföretagare. 2. Med tanke på betydelsen av de färdigheter som krävs i den digitala industriella tidsåldern och i en resurseffektiv ekonomi, ska förmedling av sådana färdigheter anses utgöra ett övergripande inslag vid utformningen av samordnade paket. Behovet av utbildning och utbildningens nivå ska anpassas till varje bidragsmottagares kvalifikationer och färdigheter. Det samordnade paketet kan bestå av a) skräddarsydd utbildning och omskolning, inbegripet avseende informations- och kommunikationsteknik och andra färdigheter som krävs i den digitala tidsåldern, validering av kunskaper och färdigheter, individuella jobbcoachningstjänster och riktade gruppaktiviteter, yrkesvägledning, rådgivning, mentorskap, omställningsstöd, åtgärder som främjar entreprenörskap, stöd till egenföretagande, skapande av nya företag, anställdas övertagande av företag och samarbetsverksamhet, b) särskilda tidsbegränsade åtgärder, som till exempel arbetssökarbidrag, rekryteringsincitament för arbetsgivare, flyttbidrag, bidrag för barnomsorg, utbildningsbidrag, traktamenten och bidrag till vårdare. Kostnaderna för de åtgärder som anges i andra stycket b får inte överstiga 35 % av de sammanlagda kostnaderna för det samordnade paketet. Investeringar i egenföretagande, skapande av företag och anställdas övertagande av företag får inte överstiga 22 000 EUR per bidragsmottagare. Det samordnade paketet ska utformas med beaktande av de framtida arbetsmarknadsutsikterna och kompetensbehoven. Det samordnade paketet ska vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, inriktas på förmedling av de färdigheter som krävs i den digitala industriella tidsåldern och beakta efterfrågan på den lokala arbetsmarknaden. 3. Följande åtgärder ska inte berättiga till ekonomiskt bidrag från EGF: a) Sådana särskilda tidsbegränsade åtgärder som avses i punkt 2 andra stycket b, om dessa åtgärder inte är villkorade av att de berörda bidragsmottagarna aktivt söker arbete eller deltar i utbildning. b) Sådana åtgärder som företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal är skyldiga att vidta. De åtgärder som får stöd genom EGF får inte ersätta passiva sociala skyddsåtgärder. 4. Det samordnade paketet ska utarbetas i samråd med de berörda bidragsmottagarna, deras företrädare, eller arbetsmarknadens parter, beroende på vad som är tillämpligt. 5. På den ansökande medlemsstatens initiativ får ett ekonomiskt bidrag från EGF ges för förberedande åtgärder, förvaltning, information och marknadsföring, samt kontroll och rapportering. Artikel 8 Ansökningar 1. Den ansökande medlemsstaten ska till kommissionen lämna in en ansökan om ekonomiskt bidrag från EGF inom tolv veckor från den dag då kriterierna enligt artikel 4.2, 4.3 eller 4.4 är uppfyllda. 2. Den tidsfrist som avses i punkt 1 ska tillfälligt upphävas mellan den 1 januari 2021 och den 3 maj 2021. 3. Om den ansökande medlemsstaten begär det ska kommissionen ge vägledning under hela ansökningsförfarandet. 4. Inom tio arbetsdagar från den dag då ansökan lämnas in, eller i tillämpliga fall inom tio arbetsdagar från den dag då kommissionen förfogar över en översättning av ansökan, beroende på vilket som infaller senare, ska kommissionen bekräfta att den har mottagit ansökan och begära eventuella ytterligare uppgifter från den ansökande medlemsstaten som den behöver för att bedöma ansökan. 5. I de fall där kommissionen begär ytterligare uppgifter ska medlemsstaten svara inom 15 arbetsdagar från den dag då begäran görs. Kommissionen ska förlänga denna tidsfrist med tio arbetsdagar på begäran av den ansökande medlemsstaten. Sådana begäranden om förlängning ska vara vederbörligen motiverade. 6. På grundval av de uppgifter som lämnats av den ansökande medlemsstaten ska kommissionen slutföra sin bedömning av huruvida ansökan uppfyller villkoren för tillhandahållande av ett ekonomiskt bidrag inom 50 arbetsdagar från det att den har mottagit den fullständiga ansökan eller i tillämpliga fall översättningen av ansökan. Om kommissionen inte kan hålla den tidsfristen ska den informera den ansökande medlemsstaten innan tidsfristen löper ut, och förklara orsakerna till förseningen och fastställa ett nytt datum då dess bedömning ska vara klar. Det nya datumet ska infalla senast 20 arbetsdagar efter tidsfristen enligt första stycket. 7. En ansökan ska innehålla följande uppgifter: a) En bedömning av antalet uppsägningar i enlighet med artikel 5 samt beräkningsmetoden. b) Om ett företag som sagt upp arbetstagare har fortsatt sin verksamhet efter uppsägningarna, en bekräftelse av att det har uppfyllt sina rättsliga förpliktelser i samband med dessa uppsägningar och har vidtagit vederbörliga åtgärder med tanke på sina arbetstagare. c) En redogörelse för i vilken utsträckning rekommendationerna i EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar har beaktats och hur det samordnade paketet kompletterar åtgärder som finansieras med andra unionsmedel eller nationella medel, inbegripet uppgifter om de åtgärder som de berörda företag som säger upp arbetstagare är skyldiga att vidta enligt nationell rätt eller kollektivavtal och uppgifter om de åtgärder som medlemsstaterna redan har vidtagit för att hjälpa uppsagda arbetstagare. d) En kortfattad beskrivning av de händelser som ledde till att arbetstagarna sades upp. e) I tillämpliga fall, uppgifter om de företag, underleverantörer eller producenter och sektorer i efterföljande led som sagt upp arbetstagare. f) En uppskattad fördelning av sammansättningen av de berörda bidragsmottagarna efter kön, åldersgrupp och utbildningsnivå, som används vid utformningen av det samordnade paketet. g) Den förväntade inverkan av uppsägningarna för den lokala, regionala eller nationella ekonomin och sysselsättningen. h) En detaljerad beskrivning av det samordnade paketet och utgifterna för det, inbegripet i synnerhet eventuella åtgärder till stöd för sysselsättningsinitiativ för missgynnade, unga och äldre bidragsmottagare. i) Den beräknade budgeten för varje del i det samordnade paketet till stöd för de berörda bidragsmottagarna och för eventuella förberedande åtgärder, förvaltning, information och marknadsföring, kontroll och rapportering. j) De datum då tillhandahållandet av det samordnade paketet till de berörda bidragsmottagarna och verksamheterna för att genomföra EGF enligt artikel 7 inleddes eller är tänkta att inledas. k) Förfarandena för samråd med de berörda bidragsmottagarna eller deras företrädare eller med arbetsmarknadens parter samt med lokala och regionala myndigheter eller andra relevanta berörda parter, beroende på vad som är tillämpligt. l) En försäkran om att det stöd som begärs från EGF är förenligt med unionens förfaranderegler och materiella regler för statligt stöd samt en redogörelse för varför det samordnade paketet inte ersätter sådana åtgärder som arbetsgivarna enligt nationell rätt eller kollektivavtal är skyldiga att vidta. m) Källorna till nationell förfinansiering eller nationell medfinansiering och annan medfinansiering, beroende på vad som är tillämpligt. Artikel 9 Komplementaritet, förenlighet och samordning 1. Ett ekonomiskt bidrag från EGF får inte ersätta åtgärder som arbetsgivare är skyldiga att vidta enligt nationell rätt eller kollektivavtal. 2. Stöd till berörda bidragsmottagare ska komplettera de åtgärder som medlemsstaterna vidtar på nationell, regional och lokal nivå, inklusive sådana åtgärder som även får annat ekonomiskt stöd från unionens budget, i enlighet med rekommendationerna i EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar. 3. Det ekonomiska bidraget från EGF ska begränsas till vad som är nödvändigt för att tillhandahålla de berörda bidragsmottagarna ett tillfälligt engångsstöd. De åtgärder som får stöd genom EGF ska vara förenliga med unionsrätten och nationell rätt, inbegripet reglerna för statligt stöd. 4. Kommissionen och den ansökande medlemsstaten ska i enlighet med sina respektive ansvarsområden säkerställa samordning av bistånd som utgörs av annat ekonomiskt stöd från unionens budget. 5. Den ansökande medlemsstaten ska säkerställa att de särskilda åtgärder som mottar ett ekonomiskt bidrag från EGF inte får annat ekonomiskt stöd från unionens budget. Artikel 10 Jämställdhet mellan kvinnor och män samt icke-diskriminering Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att jämställdhet mellan kvinnor och män och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv är en integrerad del av och främjas under hela genomförandeperioden. Kommissionen och medlemsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra varje form av diskriminering på grund av kön, könsidentitet, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning när det gäller tillgång till EGF och under de olika stadierna av genomförandeperioden. Artikel 11 Tekniskt bistånd på kommissionens initiativ 1. På kommissionens initiativ får högst 0,5 % av det årliga taket för EGF användas till tekniska och administrativa utgifter för dess genomförande, såsom förberedande åtgärder, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, samt uppgiftsinsamling, inbegripet avseende gemensamma it-system, kommunikationsverksamhet och insatser för att ge större synlighet åt EGF som fond eller vad gäller särskilda projekt samt andra tekniska biståndsåtgärder. Sådana åtgärder får omfatta framtida och tidigare programperioder. 2. Med beaktande av det tak som anges i punkt 1 i denna artikel ska kommissionen lägga fram en begäran om överföring av anslag för tekniskt bistånd till de berörda budgetrubrikerna i enlighet med artikel 31 i budgetförordningen. 3. Kommissionen ska genomföra tekniskt bistånd på eget initiativ inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med artikel 62.1 a och c i budgetförordningen. Om kommissionen genomför tekniskt bistånd inom ramen för indirekt förvaltning ska den säkerställa ett transparent förfarande för utseende av den tredje part som ska ansvara för att utföra de uppgifter som den tilldelas i enlighet med budgetförordningen. Den ska informera Europaparlamentet och rådet samt allmänheten om vilken underleverantör som valts ut för detta ändamål. 4. Kommissionens tekniska bistånd ska innefatta tillhandahållande av information och vägledning till medlemsstaterna om användning, övervakning och utvärdering av EGF. Kommissionen ska även ge arbetsmarknadens parter på unionsnivå och nationell nivå information och tydlig vägledning om hur EGF ska användas. Vägledningsåtgärder får inbegripa inrättande av arbetsgrupper vid allvarliga ekonomiska störningar i en medlemsstat. Artikel 12 Information, kommunikation och marknadsföring 1. Medlemsstaterna ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet samt betona insatsens mervärde för unionen, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och riktad information till olika målgrupper, däribland bidragsmottagare, lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, medierna och allmänheten. Medlemsstaterna ska använda EU:s emblem i enlighet med bilaga IX till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs- fiskeri- och vattenbruksfonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik ( förordningen om gemensamma bestämmelser 2021–2027 ) tillsammans med den korta finansieringsförklaringen ”medfinansieras av Europeiska unionen”. 2. Kommissionen ska upprätthålla och regelbundet uppdatera en onlineplattform, på unionsinstitutionernas samtliga officiella språk, för att tillhandahålla aktuella uppgifter om EGF, vägledning för ansökningsförfarandet, exempel på stödberättigande åtgärder och en regelbundet uppdaterad förteckning över kontakter i medlemsstaterna samt uppgifter om godkända och avslagna ansökningar och om Europaparlamentets och rådets roll i budgetförfarandet. 3. Kommissionen ska verka för en omfattande spridning av befintlig bästa praxis och ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder i syfte att öka medvetenheten om EGF bland unionsmedborgarna och arbetstagarna i unionen, inbegripet personer som har svårt att få tillgång till information. Medlemsstaterna ska säkerställa att kommunikations- och synlighetsmaterial på begäran görs tillgängligt för unionens institutioner, organ eller byråer och att ett avgiftsfritt, icke-exklusivt och oåterkalleligt tillstånd att använda sådant material ges till unionen tillsammans med eventuella befintliga rättigheter till materialet, för att synliggöra EGF eller i samband med rapportering om användningen av unionens budget. Den skyldigheten får inte kräva att medlemsstaterna ådrar sig några betydande ytterligare kostnader eller några betydande administrativa bördor. Genom tillståndet ska unionen beviljas de rättigheter som anges i bilaga I. 4. De medel som anslås för kommunikationsåtgärder enligt denna förordning ska även bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, förutsatt att sådana prioriteringar har anknytning till de mål som fastställs i artikel 2. Artikel 13 Fastställande av det ekonomiska bidraget 1. På grundval av den bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8 och med särskilt beaktande av antalet berörda bidragsmottagare, de föreslagna åtgärderna och de beräknade kostnaderna, ska kommissionen utvärdera och föreslå beloppet för ett ekonomiskt bidrag från EGF som får ges inom ramen för de tillgängliga resurserna. Kommissionen ska slutföra utvärderingen och lämna sitt förslag inom den tidsfrist som fastställs i artikel 8.6. 2. EGF:s medfinansieringsgrad för de åtgärder som erbjuds ska motsvara den högsta medfinansieringsgraden för ESF+ i den berörda medlemsstaten enligt artikel 112.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser 2021–2027, eller 60 %, beroende på vad som är högst. 3. Om kommissionen på grundval av den bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8 drar slutsatsen att villkoren för ett ekonomiskt bidrag enligt denna förordning är uppfyllda ska den omedelbart inleda det förfarande som anges i artikel 15. 4. Om kommissionen på grundval av den bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8 drar slutsatsen att villkoren för ett ekonomiskt bidrag enligt denna förordning inte är uppfyllda, ska den omedelbart underrätta den ansökande medlemsstaten, Europaparlamentet och rådet om detta. Artikel 14 Period för stödberättigande 1. Utgifterna ska berättiga till ett ekonomiskt bidrag från EGF från och med de datum som anges i ansökan i enlighet med artikel 8.7 j då den berörda medlemsstaten börjar eller planerar att börja tillhandahålla det samordnade paketet till de berörda bidragsmottagarna eller då de ådrar sig de administrativa utgifterna för genomförandet av EGF i enlighet med artikel 7.1 och 7.5. 2. Medlemsstaten ska utan onödigt dröjsmål inleda genomförandet av de stödberättigande åtgärder som anges i artikel 7 och ska vidta dessa åtgärder så snart som möjligt, och under alla omständigheter inom 24 månader efter den dag då beslutet om det ekonomiska bidraget träder i kraft. 3. Om en bidragsmottagare blir antagen till en utbildning eller kurs som varar i minst två år ska utgifterna för den utbildningen eller kursen berättiga till medfinansiering från EGF fram till den dag då den slutrapport som avses i artikel 20.1 ska lämnas in, under förutsättning att utgifterna i fråga har uppstått före den dagen. 4. Utgifter enligt artikel 7.5 ska vara stödberättigande för medfinansiering från EGF till och med den dag då slutrapporten senast ska lämnas in i enlighet med artikel 20.1. Artikel 15 Budgetförfarande och genomförande 1. Om kommissionen har fastställt att villkoren för beviljande av ett ekonomiskt bidrag från EGF är uppfyllda ska den lämna ett förslag om utnyttjande av EGF till Europaparlamentet och rådet. Beslutet om utnyttjande av EGF ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet inom sex veckor från det att kommissionens förslag lämnades till dem. Samtidigt som kommissionen lämnar sitt förslag till beslut om utnyttjande av EGF ska den till Europaparlamentet och rådet lämna ett förslag om en överföring till de relevanta budgetrubrikerna. Överföringar som gäller EGF ska göras i enlighet med artikel 31 i budgetförordningen. 2. Kommissionen ska anta ett beslut om ekonomiskt bidrag som ska träda i kraft den dag då kommissionen underrättas om att Europaparlamentet och rådet har godkänt budgetöverföringen. Det beslutet ska utgöra ett finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 110 i budgetförordningen. 3. Ett förslag till beslut om utnyttjande av EGF enligt punkt 1 ska inkludera följande: a) Den bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.6, tillsammans med en kortfattad redogörelse för de uppgifter på vilka den bedömningen är grundad. b) Motiveringen till de belopp som föreslås i enlighet med artikel 13.1. Artikel 16 Otillräckliga medel Med avvikelse från de tidsfrister som fastställs i artiklarna 8 och 15 får kommissionen, i undantagsfall och under förutsättning att de återstående åtagandebemyndiganden som finns tillgängliga i EGF inte är tillräckliga för att täcka det biståndsbelopp som krävs enligt kommissionens förslag, skjuta upp förslaget om utnyttjande av EGF och den efterföljande begäran om budgetöverföring till dess att åtagandebemyndiganden finns tillgängliga det påföljande året. Det årliga budgettaket för EGF ska under alla omständigheter respekteras. Artikel 17 Utbetalning och användning av det ekonomiska bidraget 1. Kommissionen ska, i princip inom 15 arbetsdagar efter att ett beslut om ekonomiskt bidrag i enlighet med artikel 15.2 har trätt i kraft, betala ut hela det ekonomiska bidraget till den berörda medlemsstaten i form av en enda utbetalning av förfinansiering. Förfinansieringen ska räknas av efter det att medlemsstaten har lämnat in en attesterad utgiftsdeklaration i enlighet med artikel 20.1. Det belopp som inte har använts ska återbetalas till kommissionen. 2. Det ekonomiska bidrag som avses i punkt 1 i denna artikel ska genomföras inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel 63 i budgetförordningen. 3. De närmare tekniska villkoren för finansieringen ska fastställas av kommissionen i det beslut om ekonomiskt bidrag som avses i artikel 15.2. 4. När de åtgärder som ingår i det samordnade paketet med individanpassade tjänster genomförs får den berörda medlemsstaten föreslå för kommissionen att åtgärderna ska ändras genom att andra stödberättigande åtgärder som förtecknas i artikel 7.2 a och b läggs till, förutsatt att sådana ändringar är vederbörligen motiverade och att de sammanlagda kostnaderna inte överstiger det ekonomiska bidrag som avses i artikel 15.2. Kommissionen ska bedöma de förslagna ändringarna och, om den samtycker till dem, ändra beslutet om det ekonomiska bidraget i enlighet därmed. 5. Den berörda medlemsstaten får omfördela belopp mellan de budgetposter som anges i beslutet om ekonomiskt bidrag enligt artikel 15.2. Om en sådan omfördelning leder till att en eller flera av de angivna budgetposterna ökar med mer än 20 % ska medlemsstaten underrätta kommissionen om detta på förhand. Artikel 18 Användning av euro Belopp som anges i ansökningar, beslut om ekonomiska bidrag och rapporter enligt denna förordning samt alla andra därmed sammanhängande handlingar ska uttryckas i euro. Artikel 19 Indikatorer 1. Indikatorer för rapportering om EGF:s framsteg när det gäller att uppfylla de mål som fastställs i artikel 2 anges i bilaga II. Personuppgifter i samband med dessa indikatorer ska samlas in på grundval av denna förordning och endast i de syften som fastställs i denna förordning. De ska behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 ( 19 ) . 2. Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av EGF:s genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. För detta ändamål ska medlemsstaterna omfattas av proportionella rapporteringskrav. Artikel 20 Slutrapport och avslutande 1. Senast i slutet av den sjunde månaden efter utgången av genomförandeperioden ska den berörda medlemsstaten lägga fram en slutrapport för kommissionen om genomförandet av de relevanta ekonomiska bidragen, med uppgifter om a) typen av åtgärder och resultaten, med en beskrivning av problemen, lärdomarna, synergierna och komplementariteten med andra unionsfonder, särskilt ESF+ och om möjligt med angivande av åtgärdernas komplementaritet med åtgärder som finansieras genom andra unionsprogram eller nationella program i linje med EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar, b) namnen på de organ som genomförde det samordnade paketet i medlemsstaten, c) de indikatorer som anges i punkterna 1 och 2 i bilaga II, d) huruvida det företag som sagt upp arbetstagare, om det inte är ett mikroföretag eller ett litet eller medelstort företag, har mottagit statligt stöd eller tidigare har fått finansiering från unionens sammanhållnings- eller strukturfonder under de föregående fem åren, och e) en underbyggd redovisning av utgifterna. 2. Senast sex månader efter det att kommissionen har mottagit alla de uppgifter som krävs enligt punkt 1 i denna artikel ska ärendet om det ekonomiska bidraget avslutas genom att kommissionen fastställer det slutliga beloppet av det ekonomiska bidraget från EGF och det belopp som den berörda medlemsstaten eventuellt ska betala i enlighet med artikel 24. Artikel 21 Tvåårsrapport 1. Kommissionen ska senast den 1 augusti 2021 och därefter vartannat år lämna en utförlig, kvantitativ och kvalitativ rapport till Europaparlamentet och rådet om den verksamhet som bedrivits inom ramen för denna förordning och förordning (EU) nr 1309/2013 under de föregående två åren. Rapporten ska främst inriktas på de resultat som uppnåtts genom EGF och ska särskilt innehålla uppgifter om inlämnade ansökningar, handläggningstid, antagna beslut, finansierade åtgärder, inbegripet statistik om de indikatorer som anges i bilaga II, och dessa åtgärders komplementaritet med åtgärder som finansierats genom någon annan av unionens fonder, särskilt ESF+, samt uppgifter om avslutade ärenden om ekonomiska bidrag. Rapporten ska även innehålla uppgifter om ansökningar som avslagits på grund av att de inte är stödberättigande eller för vilka beloppet har minskats på grund av att det saknats tillräckliga anslag. 2. Rapporten ska även lämnas för kännedom till revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och arbetsmarknadens parter. Artikel 22 Utvärderingar 1. Kommissionen ska på eget initiativ och i nära samarbete med medlemsstaterna a) senast den 30 juni 2025 göra en halvtidsutvärdering, och b) senast den 31 december 2029 göra en efterhandsutvärdering. 2. Resultaten av de utvärderingar som avses i punkt 1 ska lämnas för kännedom till Europaparlamentet, rådet, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och arbetsmarknadens parter. Rekommendationerna från utvärderingarna ska beaktas vid utformningen av nya program på området sysselsättning och sociala frågor eller vid vidareutvecklingen av befintliga program. 3. De utvärderingar som avses i punkt 1 ska omfatta relevant statistik om de ekonomiska bidragen, uppdelat efter sektor och medlemsstat. 4. En bidragsmottagarenkät ska inledas under den sjätte månaden efter slutet av varje genomförandeperiod. Bidragsmottagarenkäten ska vara öppen för deltagande under minst fyra veckor. Medlemsstaterna ska distribuera bidragsmottagarenkäten till bidragsmottagarna, skicka ut minst en påminnelse och underrätta kommissionen om distributionen och den påminnelse som skickats ut. Svaren på bidragsmottagarenkäten ska sammanställas och analyseras av kommissionen för användning i senare utvärderingar. 5. Bidragsmottagarenkäter ska användas för att samla in uppgifter om hur bidragsmottagarna uppfattar att deras anställbarhet har förändrats eller, för dem som redan har fått anställning, om den nya anställningens kvalitet, såsom förändringar i arbetstid, typ av anställningsavtal eller anställningsförhållande (heltid eller deltid; visstidsanställning eller tillsvidareanställning), ansvarsnivå eller förändring i lönenivå jämfört med den föregående anställningen, och den sektor i vilken personen fick anställning. Dessa uppgifter ska delas upp efter kön, åldersgrupp, utbildningsnivå och nivå av yrkeserfarenhet. 6. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna artikel ska kommissionen anta en genomförandeakt som fastställer när och hur en bidragsmottagarenkät ska genomföras och vilken mall som ska användas. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 26.2. Artikel 23 Förvaltning och finansiell kontroll 1. Utan att det påverkar kommissionens ansvar för genomförandet av unionens allmänna budget ska medlemsstaterna ansvara för förvaltningen av de åtgärder som får stöd genom EGF och för den finansiella kontrollen av åtgärderna. De ska vidta åtminstone följande åtgärder: a) Kontrollera att förvaltnings- och kontrollsystem har inrättats och att de genomförs på ett sådant sätt att det säkerställs att unionens medel används effektivt och korrekt, i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning. b) Säkerställa att inlämning av övervakningsuppgifter ingår som ett obligatoriskt krav i avtalen med de organ som genomför de samordnade paketen. c) Kontrollera att de finansierade åtgärderna har genomförts korrekt. d) Säkerställa att de finansierade utgifterna är grundade på kontrollerbara verifikationer och att de är lagliga och korrekta. e) Förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter, inklusive bedrägerier, och återkräva felaktigt utbetalade belopp, i förekommande fall med dröjsmålsränta. Medlemsstaterna ska till kommissionen rapportera om oriktigheter, inbegripet bedrägerier, som avses i första stycket e. 2. Medlemsstaterna ska säkerställa lagligheten och korrektheten för de utgifter som ingår i de räkenskaper som lämnas in till kommissionen och vidta alla nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera samt rapportera oriktigheter, inklusive bedrägerier. Sådana åtgärder ska inkludera insamling av uppgifter om de verkliga huvudmännen för mottagarna av finansiering, i enlighet med bilaga XVII till förordningen om gemensamma bestämmelser 2021–2027. Reglerna för insamling och behandling av sådana uppgifter ska vara förenliga med tillämpliga regler om skydd av personuppgifter. Kommissionen, Olaf och revisionsrätten ska ha nödvändig tillgång till dessa uppgifter. 3. Vid tillämpning av artikel 63.3 i budgetförordningen ska medlemsstaterna identifiera de organ som ansvarar för förvaltningen och kontrollen av de åtgärder som får stöd genom EGF. Dessa organ ska förse kommissionen med de uppgifter om genomförandet av det ekonomiska bidraget som anges i artikel 63.5, 63.6 och 63.7 i budgetförordningen när de lämnar in den slutrapport som avses i artikel 20.1 i den här förordningen. Om de myndigheter som utsetts i enlighet med förordning (EU) nr 1309/2013 har tillhandahållit tillräckliga garantier för att utbetalningarna är lagliga och korrekta och att de redovisas på ett korrekt sätt får den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen om att dessa myndigheter är bekräftade enligt den här förordningen. När den medlemsstaten lämnar en sådan underrättelse ska den ange vilka myndigheter som är bekräftade och deras uppgifter. 4. Medlemsstaterna ska göra de finansiella korrigeringar som är nödvändiga om en oriktighet konstateras. Medlemsstaternas korrigeringar ska bestå i att det ekonomiska bidraget helt eller delvis dras in. Medlemsstaterna ska återkräva varje felaktigt utbetalt belopp till följd av en konstaterad oriktighet och återbetala det beloppet till kommissionen. Om den berörda medlemsstaten inte återbetalar beloppet inom angiven tid ska dröjsmålsränta betalas. 5. Kommissionen ska, inom ramen för sitt ansvar för genomförandet av unionens allmänna budget, vidta alla nödvändiga åtgärder för att kontrollera att de finansierade åtgärderna genomförs i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning. Den berörda medlemsstaten ansvarar för att säkerställa att den har välfungerande förvaltnings- och kontrollsystem. Kommissionen ska kontrollera att sådana system verkligen har inrättats. Utan att det påverkar revisionsrättens befogenheter eller medlemsstatens kontroller i enlighet med nationella lagar och andra författningar, får kommissionens tjänstemän eller andra företrädare för kommissionen med minst tolv arbetsdagars varsel genomföra kontroller på platsen, även stickprovskontroller, av de åtgärder som finansieras genom EGF. Kommissionen ska underrätta den berörda medlemsstaten om detta för att få all den hjälp som behövs. Tjänstemän eller andra företrädare för den berörda medlemsstaten får delta i sådana kontroller. 6. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 25 med avseende på att komplettera punkt 1 e i den här artikeln genom att fastställa kriterier för att avgöra vilka fall av oriktigheter som ska rapporteras och vilka uppgifter som ska lämnas. 7. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna artikel ska kommissionen anta en genomförandeakt som fastställer det format som ska användas vid rapporteringen av oriktigheter. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 26.2. 8. Medlemsstaterna ska säkerställa att alla verifikationer för utgifter som ådragits hålls tillgängliga för kommissionen och revisionsrätten under tre år efter det att ett ärende om ekonomiskt bidrag från EGF har avslutats. Artikel 24 Återkrav av det ekonomiska bidraget 1. Om de faktiska kostnaderna för det samordnade paketet är lägre än det ekonomiska bidraget enligt artikel 15 ska kommissionen återkräva motsvarande belopp, efter att den har gett den berörda medlemsstaten möjlighet att lämna synpunkter. 2. Om kommissionen, efter att ha gjort de kontroller som krävs, drar slutsatsen att en medlemsstat antingen inte har fullgjort de skyldigheter som anges i beslutet om ekonomiskt bidrag eller att den inte fullgör sina skyldigheter enligt artikel 23.1, ska kommissionen ge den berörda medlemsstaten möjlighet att lämna synpunkter. Om ingen överenskommelse har nåtts ska kommissionen inom tolv månader efter det att den mottagit medlemsstatens synpunkter anta ett beslut för att göra de nödvändiga finansiella korrigeringarna genom att dra in hela eller delar av det ekonomiska bidrag som lämnats genom EGF för åtgärden i fråga. Den berörda medlemsstaten ska återkräva varje felaktigt utbetalt belopp till följd av en oriktighet och om den medlemsstaten inte återbetalar beloppet inom angiven tid ska dröjsmålsränta betalas. Artikel 25 Utövande av delegeringen 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 23.6 ges till kommissionen under löptiden för EGF. 3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 23.6 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning , eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. 5. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 6. En delegerad akt som antas enligt artikel 23.6 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. Artikel 26 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Artikel 27 Upphävande 1. Förordning (EU) nr 1309/2013 upphör att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021. 2. Trots vad som sägs i punkt 1 i denna artikel ska artikel 20.1 b i förordning (EU) nr 1309/2013 fortsätta att tillämpas till dess att den efterhandsutvärdering som avses i det ledet har gjorts. Artikel 28 Övergångsbestämmelser 1. Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt förordning (EU) nr 1309/2013, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas. 2. Finansieringsramen för EGF får också omfatta de utgifter för tekniskt bistånd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan EGF och de åtgärder som antagits enligt förordning (EU) nr 1309/2013. 3. Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka de stödberättigande åtgärder som föreskrivs i artikel 7.1 och 7.5, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts senast den 31 december 2027. Artikel 29 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning . Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021, med undantag för artikel 15 som ska tillämpas från och med den 3 maj 2021. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 28 april 2021. På Europaparlamentets vägnar D. M. SASSOLI Ordförande På rådets vägnar A.P. ZACARIAS Ordförande ( 1 ) EUT C 110, 22.3.2019, s. 82 . ( 2 ) EUT C 86, 7.3.2019, s. 239 . ( 3 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 januari 2019 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 19 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 27 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). ( 4 ) Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 ( EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11 ). ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ( EUT L 406, 30.12.2006, s. 1 ). ( 6 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av den 18 juni 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ( EUT L 167, 29.6.2009, s. 26 ). ( 7 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 ( EUT L 347, 20.12.2013, s. 855 ). ( 8 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ). ( 9 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1796 av den 24 oktober 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1309/2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) ( EUT L 279 I, 31.10.2019, s. 4 ). ( 10 ) EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28 . ( 11 ) EUT L 123, 12.5.2016, s. 1 . ( 12 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 ( EUT L 248, 18.9.2013, s. 1 ). ( 13 ) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen ( EGT L 312, 23.12.1995, s. 1 ). ( 14 ) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter ( EGT L 292, 15.11.1996, s. 2 ). ( 15 ) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ( EUT L 283, 31.10.2017, s. 1 ). ( 16 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen ( EUT L 198, 28.7.2017, s. 29 ). ( 17 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter ( EUT L 55, 28.2.2011, s. 13 ). ( 18 ) Rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar ( EGT L 225, 12.8.1998, s. 16 ). ( 19 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) ( EUT L 119, 4.5.2016, s. 1 ). BILAGA I KOMMUNIKATION OCH SYNLIGHET Det tillstånd som avses i artikel 12.3 andra stycket ska ge unionen åtminstone följande rättigheter: 1. Intern användning, dvs. rätten att reproducera, kopiera och tillhandahålla kommunikations- och synlighetsmaterialet till institutioner och byråer i unionen och i medlemsstaterna samt deras personal. 2. Reproduktion av kommunikations- och synlighetsmaterialet, oavsett metod och form, helt eller delvis. 3. Förmedling till allmänheten av kommunikations- och synlighetsmaterialet med hjälp av alla kommunikationsmedel. 4. Spridning till allmänheten av kommunikations- och synlighetsmaterialet (eller kopior därav) i alla former. 5. Lagring och arkivering av kommunikations- och synlighetsmaterialet. 6. Underlicensiering av rättigheterna till kommunikations- och synlighetsmaterialet till tredje parter. BILAGA II GEMENSAMMA OUTPUT- OCH RESULTATINDIKATORER FÖR ANSÖKNINGAR OM STÖD FRÅN EGF (som avses i artiklarna 19.1, 20.1 c och 21.1) Alla personuppgifter ( 1 ) ska delas upp efter kön (kvinna, man, ickebinär ( 2 ) ) ( 3 ) . 1. Gemensamma outputindikatorer för bidragsmottagare: a) Arbetslösa * . b) Icke yrkesverksamma personer * . c) Anställda * . d) Egenföretagare * . e) Under 30 år * . f) Över 54 år * . g) Med högst grundskoleutbildning (ISCED 0–2) * . h) Med gymnasieutbildning (ISCED 3) eller eftergymnasial utbildning (ISCED 4) * . i) Med högskoleutbildning (ISCED 5–8) * . Det totala antalet bidragsmottagare ska beräknas automatiskt på grundval av de gemensamma outputindikatorer som rör sysselsättningsstatus ( 4 ) . 2. Gemensamma långsiktiga resultatindikatorer för bidragsmottagare: a) Andel mottagare av bidrag från EGF som är anställda och egenföretagare sex månader efter genomförandeperiodens slut * . b) Andel mottagare av bidrag från EGF som har fått en kvalifikation senast sex månader efter genomförandeperiodens slut * . c) Andel mottagare av bidrag från EGF under utbildning sex månader efter genomförandeperiodens slut * . Dessa uppgifter ska omfatta det beräknade totala antalet bidragsmottagare som rapporterats för de gemensamma outputindikatorer som anges i punkt 1. Andelarna ska därmed också avse detta beräknade totala antal. ( 1 ) De förvaltande myndigheterna ska inrätta ett system för registrering och lagring av uppgifter om enskilda deltagare i datoriserad form. Medlemsstaternas rutiner för databehandling ska följa bestämmelserna i förordning (EU) 2016/679, särskilt artiklarna 4, 6 och 9 i den förordningen. ( 2 ) I enlighet med nationell lagstiftning. ( 3 ) Uppgifter som lämnas för indikatorer markerade med en asterisk ( * ) är personuppgifter enligt artikel 4.1 i förordning (EU) 2016/679. Behandlingen av dem är nödvändig, eftersom det är en rättslig förpliktelse som åvilar den personuppgiftsansvarige (artikel 6.1 c i förordning (EU) 2016/679). ( 4 ) Arbetslösa, icke yrkesverksamma personer, anställda, egenföretagare.