L_2017292SV.01000301.xml 10.11.2017 SV Europeiska unionens officiella tidning L 292/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/2010 av den 9 november 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 om energistatistik vad gäller uppdateringarna för den årliga och månatliga energistatistiken (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 av den 22 oktober 2008 om energistatistik ( 1 ) , särskilt artiklarna 4.3 och 9.2, och av följande skäl: (1) Genom förordning (EG) nr 1099/2008 inrättas en gemensam ram för framställning, översändning, utvärdering och spridning av jämförbar energistatistik i unionen. (2) Energistatistiken är ett mycket dynamiskt statistikområde med anledning av den intensiva utvecklingen av unionens politik, de tekniska framstegen och vikten av att förankra unionens mål i energidata. Det krävs därför regelbundna uppdateringar för att statistiken ska täcka in ökade eller nya behov. (3) Genom förordning (EG) nr 1099/2008 har kommissionen getts befogenhet att anpassa statistikens omfattning. Eftersom såväl månads- som årsstatistiken har förbättrats och anpassats bör dessa förbättringar och anpassningar återspeglas i förordning (EG) nr 1099/2008. (4) I den här förordningen ändras bland annat numreringen av posterna i bilagan till förordning (EG) nr 1099/2008. För tillämpningen av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1504 ( 2 ) är det viktigt att påpeka att innehållet i posterna för vilka undantagen beviljades inte har ändrats, utan endast deras numrering. Hänvisningarna till de poster som anges i kommissionens beslut (EU) 2015/1504 bör således förstås som hänvisningar till motsvarande poster i denna förordning. (5) Förordning (EG) nr 1099/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. (6) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilagorna till förordning (EG) nr 1099/2008 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 9 november 2017. På kommissionens vägnar Jean-Claude JUNCKER Ordförande ( 1 ) EUT L 304, 14.11.2008, s. 1 . ( 2 ) Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1504 av den 7 september 2015 om beviljande av undantag för vissa medlemsstater vad gäller insamling av statistik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 om energistatistik ( EUT L 235, 9.9.2015, s. 24 ). BILAGA ”BILAGA A FÖRTYDLIGANDEN AV TERMINOLOGIN I denna bilaga förklaras, definieras eller ges geografiska förtydliganden av termer som används i övriga bilagor, såvida inte annat anges i dessa bilagor. 1. GEOGRAFISKA ANMÄRKNINGAR Följande geografiska definitioner ska tillämpas uteslutande för statistisk rapportering. — Australien omfattar inte dess externa territorier. — Danmark omfattar inte Färöarna och Grönland. — Frankrike omfattar Monaco samt de franska utomeuropeiska departementen Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion och Mayotte. — Italien omfattar San Marino och Vatikanstaten (Heliga stolen). — Japan omfattar Okinawa. — Portugal omfattar Azorerna och Madeira. — Spanien omfattar Kanarieöarna, Balearerna och Ceuta och Melilla. — Förenta staterna omfattar de 50 delstaterna, District of Columbia, Amerikanska Jungfruöarna, Puerto Rico och Guam. 2. AGGREGAT El- och värmeproducenter klassificeras enligt produktionens syfte: — Huvudverksamhetsproducenter : producenter, privat eller offentligt ägda, som producerar el och/eller värme för försäljning till tredje man som huvudsaklig verksamhet. — Egenproducenter : producenter, privat eller offentligt ägda, som producerar el och/eller värme helt eller delvis för eget bruk som biverksamhet. Anm.: Kommissionen kan förtydliga terminologin genom att lägga till relevanta hänvisningar till Nace i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2 efter det att en revision av Nace har trätt i kraft. 2.1. Tillförsel 2.1.1. PRODUKTION/INHEMSK PRODUKTION Mängden bränsle som utvinns eller produceras, beräknad efter eventuella processer för avlägsnande av inert material. Produktion inbegriper de mängder som förbrukas av producenten i produktionsprocessen (t.ex. för uppvärmning eller drift av maskiner och utrustning) samt leveranser till andra energiproducenter för omvandling eller annan användning. Med inhemsk menas produktion från resurser belägna inom det aktuella territoriet. 2.1.2. TILLVARATAGNA PRODUKTER Gäller endast stenkol. Suspensioner och material från avfallshögar som tillvaratas av gruvor. 2.1.3. TILLFÖRSEL FRÅN ANDRA KÄLLOR Mängden bränsle vars produktion omfattas av annan bränsleredovisning, men som blandats med andra bränslen och förbrukas som blandning. Närmare uppgifter om denna komponent ska ges om: — Tillförsel från andra källor: Kol — Tillförsel från andra källor: Olje- och petroleumprodukter — Tillförsel från andra källor: Naturgas — Tillförsel från andra källor: Förnybara bränslen 2.1.4. IMPORT/EXPORT Om inte annat anges menas med import det faktiska ursprunget (det land där energiprodukten producerades) för användning i landet och med export det slutliga landet där den producerade energiprodukten förbrukas. Mängder anses vara importerade eller exporterade när de har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering har ägt rum eller inte. Om ursprung eller bestämmelseort inte är kända, kan ”Uppgift saknas/Annan” användas. 2.1.5. INTERNATIONELL BUNKRING Bränslemängder som levereras till skepp under vilken flagg som helst och som bedriver internationell sjöfart. Internationell sjöfart kan ske till havs, på sjöar och inre vattenvägar eller i kustnära vatten. Följande ingår inte: — Fartygs förbrukning i inhemsk sjöfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart ska göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet. — Fiskefartygs förbrukning. — Militära styrkors förbrukning. 2.1.6. LAGERFÖRÄNDRINGAR Differensen mellan ingående och utgående lagernivå för lager belägna på det nationella territoriet. Om inte annat anges redovisas lageruppbyggnad som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. 2.1.7. INGÅENDE OCH UTGÅENDE LAGER TOTALT PÅ DET NATIONELLA TERRITORIET Alla lager på nationellt territorium, inklusive lager som tillhör staten, storförbrukare eller lagerorganisationer, lager ombord på inkommande havsgående fartyg, lager som hålls i tullager och lager som hålls för annans räkning, även enligt bilaterala avtal mellan regeringar. Med ingående och utgående avses rapporteringsperiodens första respektive sista dag. Lager omfattar lager i alla slags särskilda anläggningar, såväl ovan som under jord. 2.1.8. DIREKTFÖRBRUKNING Olja (råolja och petroleumprodukter) som förbrukas direkt utan att ha behandlats i petroleumraffinaderier. Här ingår råolja som förbränns för elproduktion. 2.1.9. TILLFÖRSEL AV PRIMÄRPRODUKTER Här ingår mängden inhemsk eller importerad råolja (inklusive kondensat) och inhemsk NGL som förbrukas direkt utan att behandlas i ett petroleumraffinaderi samt mängden från Återflöden från petrokemisk industri som även om det inte rör sig om primärbränslen förbrukas direkt. 2.1.10. BRUTTORAFFINADERIPRODUKTION Produktion av färdiga produkter vid raffinaderier eller blandningsanläggningar. Här ingår inte raffinaderiförluster men däremot raffinaderibränslen. 2.1.11. ÅTERVUNNA PRODUKTER Färdiga produkter som passerar en andra gång genom försäljningsnätet efter att tidigare ha levererats till slutförbrukarna (t.ex. använda smörjmedel som återbehandlats). Dessa volymer ska skiljas från Återflöden från petrokemisk industri. 2.1.12. ÅTERFLÖDEN Färdiga eller halvfärdiga produkter som återvänder från slutförbrukarna till raffinaderierna för behandling, blandning eller försäljning. De är normalt biprodukter av petrokemisk tillverkning. 2.1.13. ÖVERFÖRING MELLAN PRODUKTER Mängder som omklassificeras antingen för att deras specifikation har ändrats eller för att de blandas in i en annan produkt. En negativ post för en produkt motsvaras av en positiv post (eller flera poster) för en eller flera produkter och omvänt, varvid den totala effekten ska vara noll. 2.1.14. ÖVERFÖRDA PRODUKTER Importerade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i raffinaderiet, utan leverans till slutförbrukarna. 2.1.15. STATISTISKA DIFFERENSER Beräknat värde, definierat som skillnaden mellan beräkning ur ett tillförselperspektiv (”uppifrån och ned”) och beräkning ur ett förbrukningsperspektiv (”nedifrån och upp”). Skäl till eventuella större statistiska skillnader ska anges. 2.2. Omvandlingssektorn Inom Omvandlingssektorn ska endast bränslemängder som omvandlats till andra bränslen redovisas. Bränslemängder som används för uppvärmning, drift av utrustning och allmänt till stöd för omvandlingen ska inte redovisas som omvandling utan i Energisektorn. 2.2.1. HUVUDVERKSAMHETSPRODUCENTER – ENBART EL Bränslemängd som används av huvudverksamhetsproducenter för att producera el i rena elenheter/elverk. 2.2.2. HUVUDVERKSAMHETSPRODUCENTER – KRAFTVÄRMEENHETER Bränslemängd som används av huvudverksamhetsproducenter för att producera el och/eller värme i kraftvärmeenheter. 2.2.3. HUVUDVERKSAMHETSPRODUCENTER – ENBART VÄRME Bränslemängd som används av huvudverksamhetsproducenter för att producera värme i rena värmeenheter/värmeverk. 2.2.4. EGENPRODUCENTER – ENBART EL Bränslemängd som används av egenproducenter för att producera el i rena elenheter/elverk. 2.2.5. EGENPRODUCENTER – KRAFTVÄRMEENHETER Alla bränslemängder som används av egenproducenter för att producera el och den proportionella andelen bränsle som används av egenproducenter för att producera såld värme i kraftvärmeenheter. Den proportionella andelen bränsle som använts för att producera värme som inte sålts (egenförbrukad värme) ska redovisas som slutlig energiförbrukning för sektorn i fråga enligt näringsgrensindelningen Nace. Värme som inte sålts utan levererats till andra enheter enligt icke-finansiella avtal eller enheter med annan ägare ska redovisas enligt samma princip som såld värme. 2.2.6. EGENPRODUCENTER – ENBART VÄRME Den proportionella andelen bränsle som motsvarar mängden såld värme i rena värmeenheter/värmeverk (egenproducenter). Den proportionella andelen bränsle som använts för att producera värme som inte sålts (egenförbrukad värme) ska redovisas som slutlig energiförbrukning för sektorn i fråga enligt näringsgrensindelningen Nace. Värme som inte sålts utan levererats till andra enheter enligt icke-finansiella avtal eller enheter med annan ägare ska redovisas enligt samma princip som såld värme. 2.2.7. PATENTBRÄNSLEANLÄGGNINGAR Mängden bränsle som används i patentbränsleanläggningar för att producera patentbränsle. 2.2.8. KOKSUGNAR Mängden bränsle som används i koksugnar för att producera koksugnskoks och koksugnsgas. 2.2.9. BRUNKOLSBRIKETT- ELLER TORVBRIKETTANLÄGGNINGAR Mängden bränsle som används för att producera brunkolsbriketter (BKB) i brunkolsbrikettanläggningar eller mängden bränsle som används i torvbrikettanläggningar för att producera torvbriketter. 2.2.10. GASVERK Mängden bränsle som används för att framställa gasverksgas i gasverk och i kolförgasningsanläggningar. 2.2.11. MASUGN Mängden bränsle som tillförs masugnen, antingen genom uppsättningsmålet i toppen tillsammans med järnmalmen, eller genom formorna i den nedre delen tillsammans med förvärmd blästerluft. 2.2.12. KOLFÖRVÄTSKNING Mängden bränsle som används för att framställa syntetisk olja. 2.2.13. ANLÄGGNINGAR FÖR GASKONDENSERING Mängden gasformigt bränsle som omvandlats till flytande bränsle. 2.2.14. TRÄKOLSPRODUKTIONSANLÄGGNINGAR Mängden fasta biobränslen som omvandlats till träkol. 2.2.15. PETROLEUMRAFFINADERIER Mängden bränsle som används för att framställa petroleumprodukter. 2.2.16. BLANDNINGSANLÄGGNINGAR FÖR NATURGAS (FÖR BLANDAD NATURGAS) Mängden gas som blandas med naturgas och tillförs gasnätet. 2.2.17. BLANDNING MED MOTORBENSIN/DIESEL/FOTOGEN Mängden flytande biobränslen som blandas med motsvarande fossila bränslen. 2.2.18. EJ REDOVISAT PÅ ANNAT HÅLL Mängden bränsle som används för omvandling och som inte redovisats på annat håll. Om denna rubrik används ska det redovisas i rapporten vad som ingår. 2.3. Energisektorn Mängder som förbrukas i energiindustrin till stöd för utvinning (gruvdrift, olje- och gasproduktion) eller drift av anläggningar för omvandling. Detta motsvarar huvudgrupperna 05, 06, 19 och 35, grupp 09.1 och undergrupperna 07.21 och 08.92 i Nace Rev. 2. Här ingår inte mängder av bränsle som omvandlas till ett annat energislag (vilket ska redovisas under Omvandlingssektorn) eller används till stöd för driften av rörsystem för olja, gas eller kolsuspension (vilket ska redovisas under Transportsektorn). Här ingår tillverkning av kemiska material för nukleär fission och fusion och produkterna av dessa processer. 2.3.1. EL-, KRAFTVÄRME- OCH VÄRMEVERKS EGENFÖRBRUKNING Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av anläggningar med enbart el, enbart värme respektive kraftvärmeenheter. 2.3.2. KOLGRUVOR Mängden bränsle som förbrukas som energi till stöd för utvinning och bearbetning av kol inom kolgruveindustrin. Kol som förbränns i elverk intill gruvan ska redovisas under Omvandlingssektorn. 2.3.3. PATENTBRÄNSLEANLÄGGNINGAR Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av patentbränsleanläggningar. 2.3.4. KOKSUGNAR Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av koksugnar (koksverk). 2.3.5. BRUNKOLSBRIKETT- ELLER TORVBRIKETTANLÄGGNINGAR Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av brunkolsbrikett- eller torvbrikettanläggningar (briketteringsanläggningar). 2.3.6. GASVERK/FÖRGASNINGSANLÄGGNINGAR Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av gasverk/förgasningsanläggningar. 2.3.7. MASUGNAR Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av masugnar. 2.3.8. KOLFÖRVÄTSKNING Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av kolförvätskningsanläggningar. 2.3.9. FÖRVÄTSKNING (LNG) ELLER ÅTERFÖRGASNING Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av förvätsknings- (LNG-)/återförgasningsanläggningar. 2.3.10. FÖRGASNINGSANLÄGGNINGAR (BIOGAS) Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av förgasningsanläggningar för biogas. 2.3.11. ANLÄGGNINGAR FÖR GASKONDENSERING (GTL-ANLÄGGNINGAR) Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av förgasningsanläggningar för biogas. 2.3.12. TRÄKOLSPRODUKTIONSANLÄGGNINGAR Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av träkolsproduktionsanläggningar. 2.3.13. PETROLEUMRAFFINADERIER Mängden bränsle som förbrukas som energi vid driften av petroleumraffinaderier. 2.3.14. OLJE- OCH GASUTVINNING Mängden bränsle som förbrukas vid olje- och gasutvinningsanläggningar. Här ingår inte förluster i rörsystem (ska redovisas som distributionsförluster) och energimängder som används till drift av rörsystem (ska redovisas under Transportsektorn). 2.3.15. EJ REDOVISAT PÅ ANNAT HÅLL – ENERGI Mängden bränsle i samband med energiverksamhet och som inte redovisats på annat håll. Om denna rubrik används ska det redovisas i rapporten vad som ingår. 2.4. Distributionsförluster Mängden bränsleförluster på grund av transport och distribution. 2.5. Slutlig förbrukning för annat än energi Mängden fossila bränslen som används för andra ändamål än energi – bränsle som inte förbränns. 2.6. Slutlig energiförbrukning (uppgift om slutanvändning) 2.6.1. INDUSTRISEKTORN Här ingår bränslemängder som förbrukas av industriföretaget till stöd för dess huvudsakliga verksamhet. För rena värmeenheter eller kraftvärmeenheter ska endast bränslemängder som förbrukas för alstring av värme som används av enheten själv (egenförbrukad värme) redovisas. Bränslemängder som förbrukas för alstring av värme som säljs, eller för elproduktion, ska redovisas under tillämplig omvandlingssektor. 2.6.1.1. Järn och stål: grupperna 24.1, 24.2 och 24.3 i Nace Rev. 2 samt undergrupperna 24.51 och 24.52 i Nace Rev. 2. 2.6.1.2. Kemisk och petrokemisk industri: huvudgrupperna 20 och 21 i Nace Rev. 2. 2.6.1.3. Andra metaller än järn: grupp 24.4 i Nace Rev. 2 samt undergrupperna 24.53 och 24.54 i Nace Rev. 2. 2.6.1.4. Icke-metalliska mineraliska produkter: huvudgrupp 23 i Nace Rev. 2. 2.6.1.5. Transportmedel: huvudgrupperna 29 och 30 i Nace Rev. 2. 2.1.6.6. Maskiner: huvudgrupperna 25, 26, 27 och 28 i Nace Rev. 2. 2.6.1.7. Utvinning och stenbrytning: huvudgrupperna 07 (utom 07.21) och 08 (utom 08.92) i Nace Rev. 2 samt grupp 09.9 i Nace Rev. 2. 2.6.1.8. Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror: huvudgrupperna 10, 11 och 12 i Nace Rev. 2. 2.6.1.9. Massa, papper och förlagsverksamhet: huvudgrupperna 17 och 18 i Nace Rev. 2. 2.6.1.10. Trävarutillverkning: huvudgrupp 16 i Nace Rev. 2. 2.6.1.11. Byggverksamhet: huvudgrupperna 41, 42 och 43 i Nace Rev. 2. 2.6.1.12. Textil och läder: huvudgrupperna 13, 14 och 15 i Nace Rev. 2. 2.6.1.13. Ej redovisat på annat håll – Industri Nace-koderna 22, 31 och 32. 2.6.2. TRANSPORTSEKTORN Energi som används inom all slags transportverksamhet, oavsett inom vilken Nace-kategori (näringsgren) verksamheten äger rum. Bränslen som används för uppvärmning och belysning av järnvägsstationer, busshållplatser, fartygshamnar och flygplatser ska redovisas under Företagstjänster och offentliga tjänster och inte under Transportsektorn. 2.6.2.1. Järnväg Bränslen som används vid järnvägstrafik, inklusive industrispår och järnvägstransport som utgör en del av ett trafiknät i städer och förorter (t.ex. tåg, spårvagnar och tunnelbana). 2.6.2.2. Inhemsk sjöfart Mängden bränsle som levereras till fartyg, oavsett flagg, som inte bedriver internationell sjöfart (se Internationell bunkring). Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart ska göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet. 2.6.2.3. Väg Mängden bränsle som används i vägfordon. Här ingår bränsle som förbrukas av jordbruksfordon på landsväg och smörjmedel för användning i vägfordon. Här ingår inte energi som förbrukas i stationära motorer (se Andra sektorer), för traktorer som inte används på landsväg (se Jordbruk), militär användning för vägfordon (se Andra sektorer – Ej redovisat på annat håll), bitumen som används som vägbeläggning samt energi som förbrukas i motorer på byggarbetsplatser (se Industri, delsektor Byggverksamhet). 2.6.2.4. Transport i rörsystem Mängden bränsle som används som energi till stöd för och drift av rörsystem som transporterar gaser, vätskor, suspensioner och andra varor. Här ingår energi som används för pumpstationer och underhåll av rörsystemet. Här ingår inte energi som används för rördistribution av naturgas eller tillverkad gas, hetvatten eller ånga från distributören till slutanvändarna (redovisas under Energisektorn), energi som används för slutdistribution av vatten till hushåll, industrier, handel och andra användare (redovisas under Företagstjänster och offentliga tjänster) samt förluster under denna transport mellan distributören och slutanvändarna (redovisas som Distributionsförluster). 2.6.2.5. Internationell luftfart Mängden bränsle som levereras till luftfartyg för internationell luftfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell luftfart ska göras efter avgångsort och ankomstort, inte efter flygbolagets nationalitet. Här ingår inte bränsle som flygbolag använder för sina vägfordon (redovisas under Ej redovisat på annat håll – Transport) och militär användning av flygbränsle (redovisas under Ej redovisat på annat håll – Annat). 2.6.2.6. Inhemsk luftfart Mängden bränsle som levereras till luftfartyg för inhemsk luftfart. Här ingår bränsle som används för andra syften än luftfart, t.ex. motorprovning i provbänk. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell luftfart ska göras efter avgångsort och ankomstort, inte efter flygbolagets nationalitet. Här ingår långa resor mellan två flygplatser i ett land med utomeuropeiska territorier. Här ingår inte bränsle som flygbolag använder för sina vägfordon (redovisas under Ej redovisat på annat håll – Transport) och militär användning av flygbränsle (redovisas under Ej redovisat på annat håll – Annat). 2.6.2.7. Ej redovisat på annat håll – Transport Mängden bränsle som används för transporter och som inte redovisats på annat håll. Här ingår bränsle som flygbolag använder för sina vägfordon och bränsle som används i hamn för lossning av fartyg, t.ex. med kran. Om denna rubrik används ska det redovisas i anmärkningarna till rapporten vad som ingår. 2.6.3. ANDRA SEKTORER Den här kategorin omfattar bränslen som används inom sektorer som inte anges särskilt eller som inte ingår i omvandling, energi, industri eller transport. 2.6.3.1. Företagstjänster och offentliga tjänster Mängden bränsle som förbrukas av företag och kontor i offentlig och privat sektor. Huvudgrupperna 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (utom undergrupp 84.22), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 och 99 i Nace Rev. 2. Bränslen som används för uppvärmning och belysning av järnvägsstationer, busshållplatser, fartygshamnar och flygplatser ska redovisas i denna kategori, som också omfattar bränslen som används för all annan verksamhet än transporter i huvudgrupperna 49, 50 och 51 i Nace Rev. 2. 2.6.3.2. Hushåll Mängden bränsle som förbrukas av alla hushåll, även ”hushåll med anställda”: huvudgrupperna 97 och 98 i Nace Rev. 2. Följande särskilda definitioner gäller för denna sektor: Hushållssektorn: Med hushåll avses en person som bor ensam eller en grupp människor som bor tillsammans i samma privatbostad och delar på utgifterna, inklusive kostnaderna för de grundläggande behoven. Hushållssektorn är således samtliga hushåll i ett visst land. Inrättningar där man kan vistas stadigvarande (t.ex. fängelser) eller tillfälligt (t.ex. sjukhus), ska inte tas med eftersom de omfattas av förbrukning inom tjänstesektorn. Energi som används inom all slags transportverksamhet ska redovisas inom transportsektorn och inte i hushållssektorn. Energiförbrukning som hänger samman med väsentlig ekonomisk verksamhet inom hushållen ska inte heller räknas med i hushållens totala energiförbrukning. Sådan verksamhet omfattar jordbruksrelaterad näringsverksamhet på små gårdar och annan näringsverksamhet som bedrivs på hushållets adress och ska redovisas inom respektive sektor. 2.6.3.2.1. Rumsuppvärmning Denna energitjänst avser användning av energi till uppvärmning av utrymmen inne i bostaden. 2.6.3.2.2. Rumskylning: Denna energitjänst avser användning av energi till kylning av utrymmen i bostaden genom en kylanläggning och/eller ett kylaggregat. Fläktar, ventilatorer och andra apparater som inte är kopplade till något kylaggregat ska inte räknas med i det här avsnittet, utan ska redovisas i avsnittet om belysnings- och elartiklar. 2.6.3.2.3. Vattenuppvärmning: Denna energitjänst avser användning av energi till uppvärmning av vatten till rinnande varmvatten, bad, rengöring och andra användningsområden utom matlagning. Uppvärmning av simbassänger ingår inte, utan ska redovisas i avsnittet om annan slutanvändning. 2.6.3.2.4. Matlagning: Denna energitjänst avser användning av energi för tillagning av mat. Hushållsapparater för matlagning (mikrovågsugnar, vattenkokare, kaffebryggare osv.) ska inte räknas med, utan ska redovisas i avsnittet om belysnings- och elartiklar. 2.6.3.2.5. Belysnings- och elartiklar (endast elektricitet): Användning av elektricitet till belysningsartiklar och andra elartiklar i en bostad, som inte ingår i någon annan slutanvändning. 2.6.3.2.6. Annan slutanvändning: All annan energiförbrukning i hushåll som t.ex. användning av energi till utomhusaktiviteter och andra aktiviteter som inte ingår i ovannämnda fem områden för slutanvändning av energi (t.ex. gräsklippare, uppvärmning av simbassänger, terrassvärmare, utomhusgrillar och bastur). 2.6.3.3. Jordbruk och skogsbruk Mängden bränsle som förbrukas av användare inom jordbruk, jakt och skogsbruk: huvudgrupperna 01 och 02 i Nace Rev. 2. 2.6.3.4. Fiske Mängden bränsle som levereras för fiske i sjöar, kustvatten och öppet hav. Fiske ska omfatta bränsle som levereras till fartyg, oavsett flagg, som har bunkrat i landet (internationellt fiske ingår) och energi som förbrukas i fiskenäringen. Huvudgrupp 03 i Nace Rev. 2. 2.6.3.5. Ej redovisat på annat håll – Annat Mängden bränsle som används för verksamhet som inte ingår på annat håll (t.ex. undergrupp 84.22 i Nace Rev. 2). Denna kategori inkluderar militär bränsleförbrukning för mobil och stationär förbrukning (t.ex. fartyg, luftfartyg, vägfordon och energiförbrukning i kaserner), oavsett om bränsleleveransen är avsedd för det aktuella landets militära styrkor eller ett annat lands militära styrkor. Om denna rubrik används ska det redovisas i anmärkningarna till rapporten vad som ingår. 3. PRODUKTER 3.1. KOL (Fasta fossila bränslen och tillverkade gaser) 3.1.1. STENKOL Stenkol är ett produktaggregat som är lika med summan av antracit, kokskol och annat bituminöst kol. 3.1.2. ANTRACIT Högvärdigt kol som används industriellt och i hushållen. Det har normalt en halt av mindre än 10 % flyktiga ämnen och hög kolhalt (omkring 90 % fast kol). Dess bruttovärmevärde är större än 24 000 kJ/kg på askfri men fuktig bas. 3.1.3. KOKSKOL Bituminöst kol av en kvalitet som medger framställning av koks (koksugnskoks) lämplig för masugnscharger. Dess bruttovärmevärde är större än 24 000 kJ/kg på askfri men fuktig bas. 3.1.4. ANNAT BITUMINÖST KOL Kol som används för ångbildning, innefattande allt bituminöst kol som inte inkluderas i kokskol eller antracit. Det kännetecknas av en högre halt av flyktiga ämnen än antracit (mer än 10 %) och lägre kolhalt (mindre än 90 % fast kol). Dess bruttovärmevärde är större än 24 000 kJ/kg på askfri men fuktig bas. 3.1.5. BRUNKOL Brunkol är ett produktaggregat som är lika med summan av subbituminöst kol och lignit. 3.1.6. SUBBITUMINÖST KOL Icke-bakande kol med ett bruttovärmevärde på mellan 20 000 kJ/kg och 24 000 kJ/kg innehållande mer än 31 % flyktiga ämnen på torr, mineralfri bas. 3.1.7. LIGNIT Icke-bakande kol med ett bruttovärmevärde på mindre än 20 000 kJ/kg och innehållande mer än 31 % flyktiga ämnen på torr, mineralfri bas. 3.1.8. PATENTBRÄNSLE Ett sammansatt bränsle tillverkat av stenkolsstybb med tillsats av ett bindemedel. Mängden framställt patentbränsle kan därför vara något större än den faktiska mängd kol som använts i omvandlingsprocessen. 3.1.9. KOKSUGNSKOKS Den fasta produkt som erhålls vid pyrolys av kol, främst kokskol, vid hög temperatur, med låg halt av vatten och flyktiga ämnen. Koksugnskoks används främst i järn- och stålindustrin som energikälla och kemiskt agens. Koksstybb och gjuterikoks ska redovisas i denna kategori. Halvkoks (en fast produkt som erhålls från förkolning av stenkol vid låg temperatur) ska redovisas i denna kategori. Halvkoks används som bränsle för uppvärmning eller av omvandlingsanläggningen själv. Denna kategori omfattar också koks, koksstybb och halvkoks som framställs av lignit. 3.1.10. GASKOKS Biprodukt av stenkol som används för produktion av stadsgas i gasverk. Gaskoks används för uppvärmning. 3.1.11. STENKOLSTJÄRA Resultatet av destruktiv destillation av bituminöst kol. Stenkolstjära är den flytande biprodukten av destillation av kol för tillverkning av koks i koksugnsprocessen eller framställd av brunkol (”lågtemperaturtjära”). 3.1.12. BRUNKOLSBRIKETTER Brunkolsbriketter är ett sammansatt bränsle framställt av lignit eller subbituminöst kol som produceras genom brikettering under högt tryck utan tillsats av bindemedel, innehållande torkat damm och pulver av lignit. 3.1.13. TILLVERKADE GASER Tillverkade gaser är ett produktaggregat som är lika med summan av gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas och andra återvunna gaser. 3.1.14. GASVERKSGAS Omfattar alla slags gaser som framställs i sådana allmänna eller privata anläggningar vars huvudverksamhet är framställning, transport och distribution av gas. Här ingår gas som framställs genom förkolning (inklusive gas framställd vid koksugnar som överförs till gasverksgas), genom total förgasning med eller utan tillsats av oljeprodukter (LPG, resterande eldningsolja osv.) samt genom reformering och enkel blandning av gaser och/eller luft, inklusive blandning med naturgas som sedan distribueras och förbrukas via naturgasnätet. Mängden gas som uppkommer genom överföring av andra kolgaser till gasverksgas ska redovisas som framställning av gasverksgas. 3.1.15. KOKSUGNSGAS Koksugnsgas är en gas som erhålls som biprodukt av tillverkning av koksugnskoks för produktion av järn och stål. 3.1.16. MASUGNSGAS Masugnsgas produceras genom förbränning av koks i masugnar i järn- och stålindustrin. Den tas tillvara och används som bränsle dels inom anläggningen, dels i andra stålindustriprocesser eller i kraftverk som kan förbränna den. 3.1.17. ANDRA ÅTERVUNNA GASER Biprodukt av stålframställning i syrgasugn som tillvaratas när den lämnar ugnen. Kallas även LD-gas. Mängden återvunnet bränsle ska redovisas som bruttovärmevärde. Omfattar även tillverkade gaser som inte nämns ovan, t.ex. brännbara gaser som härrör från fast kol och som tillvaratagits vid tillverkning och kemiska processer som inte nämns någon annanstans. 3.1.18. TORV Torv är en brännbar, mjuk, porös eller komprimerad, sedimentär avlagring av vegetabiliskt ursprung med hög vattenhalt (upp till 90 % i obehandlat skick), lätt tillskuren, med ljusbrun till mörkbrun färg. Torv omfattar även stycketorv och frästorv. Torv som används för andra syften än energi ingår inte. 3.1.19. TORVPRODUKTER Produkter som exempelvis torvbriketter som direkt eller indirekt härletts från stycketorv och frästorv. 3.1.20. OLJESKIFFER OCH OLJESAND Oljeskiffer och oljesand är sedimentära bergarter som innehåller organiskt material i form av kerogen. Kerogen är ett vaxartat, kolväterikt material som betraktas som ett förstadium till petroleum. Oljeskiffer kan brännas direkt eller bearbetas genom upphettning för att utvinna skifferolja. Skifferolja och andra produkter som härrör från förvätskning ska redovisas som andra kolväten under petroleumprodukter. 3.2. Naturgas 3.2.1. NATURGAS Naturgas omfattar gaser som förekommer i underjordiska fyndigheter, i vätske- eller gasform, främst bestående av metan, oberoende av utvinningsmetod (konventionell eller icke-konventionell). Här ingår både ”icke-associerad” gas med ursprung i fält som producerar kolväten endast i gasform och ”associerad” gas som produceras tillsammans med råolja samt metan som tillvaratas från kolgruvor (gruvgas) eller kolflötser (flötsgas). Naturgas omfattar inte biogas eller tillverkade gaser. Överföring av sådana produkter till naturgasnät ska redovisas separat från naturgas. Naturgas omfattar kondenserad naturgas (LNG) och komprimerad naturgas (CNG). 3.3. El och värme 3.3.1. EL El avser överföringen av energi genom det fysikaliska fenomenet med elektriska laddningar och deras effekter i vila och i rörelse. All el som används, framställs och förbrukas ska redovisas, även el utanför nätet och egenförbrukad el. 3.3.2. VÄRME (UTVUNNEN VÄRME) Med värme avses den energi som erhålls från materiens beståndsdelars translations-, rotations- och vibrationsrörelse, samt förändringar i dess fysikaliska form. All värme som produceras, utom värme som egenproducenter producerar för eget bruk och som inte sålts, ska redovisas, medan alla andra former av värme ska redovisas som användning av de produkter med vilka värmen producerades. 3.4. OLJA (råolja och petroleumprodukter) 3.4.1. RÅOLJA Råolja är en mineralolja av naturligt ursprung som består av en blandning av kolväten och tillhörande orenheter, såsom svavel. Den föreligger i flytande form vid normalt tryck och normal temperatur vid jordytan, och dess fysikaliska egenskaper (densitet, viskositet osv.) varierar starkt. Den här kategorin omfattar även kondensat som tillvaratas från associerad och icke-associerad gas där denna är uppblandad med det kommersiella råoljeflödet. Mängden ska redovisas oberoende av utvinningsmetod (konventionell eller icke-konventionell). Råolja omfattar inte NGL. 3.4.2. VÅTGAS (NGL) NGL är flytande eller förvätskade kolväten som tillvaratas från naturgas i separatoranläggningar eller gasbehandlingsanläggningar. NGL omfattar etan, propan, butan (normalt och isobutan), (iso-)pentan och högre alkaner (kallas ibland naturbensin eller kondensat). 3.4.3. INSATSVAROR TILL RAFFINADERIER Insatsvaror till raffinaderier är behandlad olja avsedd för ytterligare behandling (t.ex. straight run -olja eller vakuumgasolja) utom blandning. Med ytterligare behandling kan den omvandlas till en eller flera komponenter eller färdiga produkter. Definitionen täcker också återflöden från den petrokemiska industrin till raffinaderiindustrin (t.ex. pyrolysbensin, C4-fraktioner, gasolja och eldningsoljefraktioner). 3.4.4. TILLSATSER/OXYGENATER Tillsatser är andra ämnen än kolväten som tillsätts eller blandas med en petroleumprodukt för att ändra dess egenskaper (oktantal, cetantal, kallstartsegenskaper osv.). I tillsatser ingår oxygenater (såsom alkoholer (metanol, etanol), etrar (såsom metyl-tertiär-butyleter (MTBE), etyl-tertiär-butyleter (ETBE), tertiär amylmetyleter (TAME)), estrar (t.ex. rapsolja eller dimetylester) samt kemiska ämnen (t.ex. tetrametylbly (TML), tetraetylbly (TEL) och tensider). Mängden tillsatser/oxygenater (alkoholer, etrar, estrar och andra kemiska ämnen) som redovisas i denna kategori ska avse den mängd som är avsedd att blandas i bränslen eller för bränsleanvändning. Denna kategori omfattar biobränslen som blandats med flytande fossila bränslen. 3.4.5. BIOBRÄNSLEN I TILLSATSER/OXYGENATER Mängden flytande biobränslen som redovisas i denna kategori avser blandade flytande biobränslen och omfattar endast den del som det flytande biobränslet utgör, inte den totala vätskevolym i vilken biobränslena blandas. Här ingår inga flytande biobränslen som inte blandats. 3.4.6. ANDRA KOLVÄTEN Syntetisk råolja från tjärsand, skifferolja osv., vätskor från kolförvätskning, produktion av vätskor från omvandling av naturgas till bensin, vätgas och emulsifierade oljor (t.ex. Orimulsion); oljeskiffer ingår inte, men däremot skifferolja (sekundär produkt). 3.4.7. PETROLEUMPRODUKTER Petroleumprodukter är ett produktaggregat som är lika med summan av raffinaderigas, etan, gasol (LPG), nafta, motorbensin, flygbensin, jetbränsle av bensintyp, jetbränsle av fotogentyp, annan fotogen, gasolja/dieselolja, eldningsolja, lacknafta och industribensin, smörjmedel, bitumen, paraffinvaxer, petroleumkoks samt andra produkter. 3.4.8. RAFFINADERIGAS Raffinaderigas inbegriper en blandning av icke-kondenserade gaser, främst bestående av vätgas, metan, etan och olefiner, som erhålls genom destillation av råolja eller behandling av oljeprodukter (t.ex. krackning) i raffinaderier. Här ingår också gaser som återförs från den petrokemiska industrin. 3.4.9. ETAN Ett naturligt gasformigt ogrenat kolväte (C 2 H 6 ) som utvinns från flöden av naturgas och raffinaderigas. 3.4.10. GASOL (LPG) LPG är lätta paraffinkolväten som erhålls från raffinaderiprocesser, råoljestabilisering och naturgasbehandling. De består främst av propan (C 3 H 8 ) och butan (C 4 H l0 ) eller en blandning av dem. De kan också innehålla propen, buten, isopropen och isobuten. LPG är normalt kondenserade under tryck för transport och lagring. 3.4.11. NAFTA Nafta är en insatsvara avsedd för antingen den petrokemiska industrin (t.ex. produktion av eten eller aromatiska kolväten) eller för bensinproduktion genom reformering eller isomerisering vid raffinaderiet. Nafta innehåller ämnen i destillationsintervallet 30 °C till 210 °C eller en del av detta intervall. 3.4.12. MOTORBENSIN Motorbensin består av en blandning av lätta kolväten som har en kokpunkt på mellan 35 °C och 215 °C. Den används som bränsle i landbaserade glödtändningsmotorer. Motorbensin kan innehålla tillsatser, oxygenater och oktantalshöjare, inklusive blyföreningar. Här ingår blandningskomponenter för motorbensin (exklusive tillsatser/oxygenater), t.ex. alkylater, isomerat, reformat, krackad bensin avsedd för användning som färdig motorbensin. Motorbensin är ett produktaggregat som är lika med summan av blandad biobensin (biobensin i motorbensin) och annan bensin än biobensin. 3.4.12.1. Blandad biobensin (biobensin i motorbensin) Biobensin som blandats i motorbensin. 3.4.12.2. Annan bensin än biobensin Den återstående delen av motorbensin – motorbensin utom blandad biobensin (detta är huvudsakligen motorbensin av fossilt ursprung). 3.4.13. FLYGBENSIN Bensin som är framställd särskilt för kolvmotorer i luftfartyg, med ett oktantal avpassat till motorn, en fryspunkt på – 60 °C och vanligen ett kokpunktsintervall på 30 °C till 180 °C. 3.4.14. JETBRÄNSLE AV BENSINTYP (MC77 ELLER JP4) Här ingår alla lätta kolväteoljor för användning i turbinmotorer i luftfartyg, med ett kokpunktsintervall på 100 °C till 250 °C. De erhålls genom blandning av fotogen, bensin och nafta så att halten aromater inte överskrider 25 volymprocent och ångtrycket ligger mellan 13,7 kPa och 20,6 kPa. 3.4.15. JETBRÄNSLE AV FOTOGENTYP (FLYGFOTOGEN) Destillat som använts för turbinmotorer i luftfartyg. Det har samma kokpunkt mellan 150 °C och 300 °C (normalt inte över 250 °C) och flampunkt som fotogen. Dessutom har det särskilda egenskaper (såsom fryspunkt) som fastställs av Internationella luftfartsförbundet. Här ingår blandningsämnen för fotogen. Jetbränsle av fotogentyp är ett produktaggregat som är lika med summan av blandad biofotogen (biofotogen i jetbränsle av fotogentyp) och flygfotogen som inte är biofotogen. 3.4.15.1. Blandad biofotogen (biofotogen i jetbränsle av fotogentyp) Biofotogen som blandats i jetbränsle av fotogentyp. 3.4.15.2. Flygfotogen som inte är biofotogen Den återstående delen av jetbränsle av fotogentyp – jetbränsle av fotogentyp utom blandad biofotogen (detta är huvudsakligen jetbränsle av fotogentyp av fossilt ursprung). 3.4.16. ANNAN FOTOGEN Raffinerat petroleumdestillat som används i andra sektorer än luftfart. Dess kokpunkt ligger mellan 150 °C och 300 °C. 3.4.17. GASOLJA/DIESELOLJA (DESTILLERAD ELDNINGSOLJA) Gasolja/dieselolja är främst ett medeltungt destillat med ett kokpunktsintervall på 180 °C–380 °C. Här ingår blandningsämnen. Flera kvaliteter finns tillgängliga beroende på användningsområde. I gasolja/dieselolja ingår landsvägsdieselolja för dieseldrivna kompressionsmotorer i bilar och lastbilar. Gasolja/dieselolja omfattar även lätt eldningsolja för industri och handel, sjöfartsdiesel och järnvägsdiesel, annan gasolja, inklusive tunga gasoljor med kokpunktsintervall på 380 °C–540 °C som används som insatsvaror i petrokemisk industri. Gasolja/dieselolja är ett produktaggregat som är lika med summan av blandad biodiesel (biodiesel i gasolja/dieselolja) och annan gasolja/dieselolja än biodiesel. 3.4.17.1. Blandad biodiesel (biodiesel i gasolja/dieselolja) Biodiesel som blandats i gasolja/dieselolja. 3.4.17.2. Annan gasolja/dieselolja än biodiesel Den återstående delen av gasolja/dieselolja – gasolja/dieselolja utom blandad biodiesel (detta är huvudsakligen gasolja/dieselolja av fossilt ursprung). 3.4.18. ELDNINGSOLJA (TJOCK ELDNINGSOLJA) Alla återstående (tjocka) eldningsoljor (inklusive de som erhålls genom blandning). Kinematisk viskositet överstiger 10 cSt vid 80 °C. Flampunkten ligger alltid över 50 °C och densiteten är alltid över 0,90 kg/l. Eldningsolja är ett produktaggregat som är lika med summan av lågsvavlig respektive högsvavlig eldningsolja. 3.4.18.1. Lågsvavlig eldningsolja Eldningsolja med en svavelhalt på mindre än 1 %. 3.4.18.2. Högsvavlig eldningsolja Eldningsolja med en svavelhalt på 1 % eller mer. 3.4.19. LACKNAFTA OCH INDUSTRIBENSIN Med lacknafta och industribensin avses raffinerade destillationsmellanprodukter med kokpunktsintervall som nafta/fotogen. Här ingår industribensin (lätta oljor med kokpunktsintervall på 30 °C–200 °C med 7–8 kvaliteter industribensin beroende på gränsen i kokpunktsintervallet – kvaliteterna definieras enligt temperaturskillnaden mellan kokpunkterna för 5 volymprocent och 90 volymprocent (som inte överstiger 60 °C) – och lacknafta (industribensin med en flampunkt på över 30 °C och med ett kokpunktsintervall på 135 °C–200 °C). 3.4.20. SMÖRJMEDEL Kolväten som framställs från destillationsbiprodukter och främst används för att minska friktionen mellan belastade ytor. Här ingår alla färdiga kvaliteter av smörjolja, från spindelolja till cylinderolja, och de som används i konsistensfetter, motoroljor och alla kvaliteter av utgångsmaterial för smörjolja. 3.4.21. BITUMEN Fast, halvflytande eller trögflytande kolväte med kolloidal struktur, med brun till svart färg, som erhålls som rest vid destillation av råolja, eller vakuumdestillation av oljerester från atmosfärisk destillation. Bitumen kallas också asfalt och används främst vid vägbyggen och som takmaterial. Här ingår bitumenlösningar och bitumenemulsioner. 3.4.22. PARAFFINVAXER Mättade alifatiska kolväten. Dessa vaxer är återstoder som tillvaratas när smörjoljor avvaxas. De har en kristallstruktur av varierande grovlek beroende på kvalitet. Deras huvudegenskaper är följande: de är färglösa, luktlösa och genomskinliga med en smältpunkt på mer än 45 °C. 3.4.23. PETROLEUMKOKS Svart fast biprodukt som främst erhålls genom krackning och förkolning av insatsvaror med ursprung i petroleum, vakuumrester, tjära och beck från processer som fördröjd förkoksning eller fluid förkoksning. Det består främst av kol (90–95 %) och har låg askhalt. Det används som insatsvara i koksugnar inom stålindustrin, för uppvärmning, för elektrodtillverkning och för kemikalieproduktion. De viktigaste kvaliteterna är ”ofullständigt avgasad koks” och ”kalcinerad koks”. Här ingår katalystkoks som avsätts på katalysten under raffinaderiprocesserna. Denna kokssort kan inte tas tillvara och förbränns normalt som bränsle i raffinaderiet. 3.4.24. ANDRA PRODUKTER Alla andra produkter som inte uttryckligen nämns ovan, såsom tjära och svavel. Här ingår aromater (t.ex. BTX eller bensen, toluen och xylen) och olefiner (t.ex. propen) som produceras vid raffinaderier. 3.5. Förnybar energi och avfall 3.5.1. VATTENKRAFT Vattnets läges- och rörelseenergi omvandlad till el i vattenkraftverk. Vattenkraft är ett produktaggregat som är lika med summan av rena vattenkraftverk, kombinerade vattenkraftverk och rena pumpkraftverk. 3.5.1.1. Rena vattenkraftverk Vattenkraftverk som endast använder direkt naturlig vattentillrinning och inte har någon pumpkapacitet (för att pumpa vattnet upp till en högre liggande reservoar). 3.5.1.2. Kombinerade vattenkraftverk Vattenkraftverk med naturlig vattentillrinning till en övre reservoar där hela eller delar av utrustningen kan användas för att pumpa upp vattnet, och den el som alstras är en följd av både den naturliga vattentillrinningen och vatten som tidigare pumpats upp till reservoaren. 3.5.1.3. Rena pumpkraftverk Vattenkraftverk där den övre reservoaren inte har någon naturlig vattentillrinning (bortsett från nederbörd i form av regn och snö), utan där den stora merparten av vattnet som alstrar el tidigare pumpats upp. 3.5.2. JORDVÄRME Energi tillgänglig som värme som avges från jordskorpan, vanligen i form av hetvatten eller ånga, utom omgivningsvärme upptagen av markvärmepumpar. Geotermisk energiproduktion är differensen mellan entalpin för den fluid som produceras i produktionsborrhålet och den fluid som slutligt bortskaffas. 3.5.3. SOLENERGI Solenergi är ett produktaggregat som är lika med summan av solcellsenergi och solvärme. 3.5.3.1. Solcellsenergi Solljus som omvandlas till el i solceller som alstrar el när de belyses. All producerad el ska redovisas (även produktion i liten skala och anläggningar utanför nätet). 3.5.3.2. Solvärme Värme från solstrålning som utnyttjas för energiändamål. Detta omfattar t.ex. soldrivna termoelektriska anläggningar och aktiva system för produktion av tappvarmvatten eller för uppvärmning av byggnader. Energiproduktionen är den värme som är tillgänglig för värmeöverföringsmediet, dvs. inströmmande solenergi minus förluster i optik och solfångare. Solenergi som upptas av passiva system för uppvärmning, nedkylning och belysning av byggnader ska inte räknas med, utan endast solenergi i förbindelse med de aktiva systemen. 3.5.4. TIDVATTENENERGI, VÅGENERGI, HAVSENERGI Mekanisk energi från tidvattenrörelser, vågrörelser eller havsströmmar som används för elproduktion. 3.5.5. VINDKRAFT Vindens rörelseenergi som utnyttjas för elproduktion i vindturbiner. Vindkraft är ett produktaggregat som är lika med summan av landbaserad respektive havsbaserad vindkraft. 3.5.5.1. Landbaserad vindkraft Elproduktion med vindkraft på land (inklusive sjöar och andra vattendrag i inlandet). 3.5.5.2. Havsbaserad vindkraft Elproduktion till havs (eller t.ex. på konstgjorda öar). När det gäller vindkraft till havs utanför det berörda territoriets territorialvatten ska alla anläggningar belägna i ett lands exklusiva ekonomiska zon räknas med. 3.5.6. INDUSTRIAVFALL (EJ FÖRNYBART) Redovisa industriellt avfall som inte är förnybart och som förbränns direkt vid särskilda anläggningar för nyttiga energiändamål. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. Avfall som förbränns utan någon energiåtervinning ingår inte. Förnybart industriavfall ska redovisas i den kategori biobränsle som bäst motsvarar dem. 3.5.7. KOMMUNALT AVFALL Avfall från hushåll, sjukhus och tjänstesektorn (på det hela taget allt avfall som liknar hushållsavfall) som förbränns direkt vid särskilda anläggningar för nyttiga energiändamål. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. Avfall som förbränns utan någon energiåtervinning ingår inte. Kommunalt avfall är ett produktaggregat som är lika med summan av förnybart kommunalt avfall och icke förnybart kommunalt avfall. 3.5.7.1. Förnybart kommunalt avfall Den andel kommunalt avfall som är av biologiskt ursprung. 3.5.7.2. Ej förnybart kommunalt avfall Den andel kommunalt avfall som är av icke-biologiskt ursprung. 3.5.8. BIOBRÄNSLEN Biobränslen är ett produktaggregat som är lika med summan av fasta biobränslen, biogas och flytande biobränslen. Biobränslen som används för andra syften än energi ingår inte i energistatistiken (t.ex. virke som används för byggverksamhet eller till möbler, biosmörjmedel som används som smörjmedel för motorer och biobitumen som används som vägbeläggning). 3.5.8.1. Fasta biobränslen Omfattar fast organiskt, icke-fossilt material av biologiskt ursprung (även kallat biomassa) som kan användas som bränsle för produktion av värme eller el. Fasta biobränslen är ett produktaggregat som är lika med summan av träkol, brännved, virkesavfall och biprodukter, svartlut, bagass, animaliskt avfall, annat vegetabiliskt material och växtavfall samt förnybart industriavfall. 3.5.8.1.1. Träkol Träkol är ett bränsle som framställts från fasta biobränslen – den fasta återstoden av destruktiv destillation och pyrolys av trä och annat vegetabiliskt material. 3.5.8.1.2. Brännved, virkesavfall och biprodukter Brännved (i form av stockar, kvistar, pelletar eller flis) från naturskogar, brukade skogar eller enstaka träd. Här ingår virkesavfall som används som bränsle och där den ursprungliga virkessammansättningen är bevarad, liksom träpelletar. Träkol och svartlut omfattas inte. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. 3.5.8.1.2.1. Träpelletar Träpelletar är en cylinderformad produkt som formats genom sammanpressning av virkesavfall. 3.5.8.1.3. Svartlut Energi från alkalisk avlut som erhålls från kokarna vid framställningen av sulfat eller sodamassa för papperstillverkning. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. 3.5.8.1.4. Bagass Bränsle som erhålls från de fibrer som återstår vid extraktion av saft vid bearbetning av sockerrör. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. 3.5.8.1.5. Animaliskt avfall Energi från djurspillning samt kött- och fiskrester som i torkad form används direkt som bränsle. Avfall som används i anläggningar för anaerob jäsning ingår inte. Gasformiga bränslen från sådana anläggningar ingår i kategorin Biogas. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. 3.5.8.1.6. Annat vegetabiliskt material och växtavfall Biobränslen som inte redovisas någon annanstans; här ingår strå, grönsaksskal, jordnötsskal, beskärningsrester, olivrestprodukter och annat avfall som härrör från skötsel, beskärning och bearbetning av växter. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. 3.5.8.1.7. Förnybart industriavfall Fast förnybart industriavfall som förbränns direkt vid särskilda anläggningar för nyttiga energiändamål (t.ex. – men inte uteslutande – naturgummiinnehållet i kasserade däck eller naturfiberinnehållet i textilavfall – från avfallskategorierna 07.3 respektive 07.6 i förordning (EG) nr 2150/2002 om avfallsstatistik). Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. 3.5.8.2. Biogas Gas bestående främst av metan och koldioxid som uppkommer genom anaerob nedbrytning av biomassa eller genom termiska processer för omvandling av biomassa, däribland biomassa i avfall. Använd bränslemängd ska redovisas enligt nettovärmevärdet. Biogas är ett produktaggregat som är lika med summan av deponigas, rötslamsgas, annan biogas från anaerob nedbrytning och biogas från termiska processer. 3.5.8.2.1. Deponigas Biogas som uppkommer genom anaerob nedbrytning av avfall i deponier. 3.5.8.2.2. Rötslamsgas Biogas som uppkommer genom anaerob jäsning av rötslam. 3.5.8.2.3. Annan biogas från anaerob nedbrytning Biogas som uppkommer genom anaerob jäsning av animalisk suspension och avfall i slakthus, bryggerier och annan livsmedelsindustri. 3.5.8.2.4. Biogas från termiska processer Biogas som framställs genom termiska processer för omvandling av biomassa (förgasning eller pyrolys). 3.5.8.3. Flytande biobränslen I denna kategori ingår samtliga flytande bränslen av naturligt ursprung (t.ex. framställt från biomassa och/eller biologiskt nedbrytbart avfall), som lämpar sig för blandning med eller som ersättning för flytande bränslen av fossilt ursprung. De mängder flytande biobränslen som redovisas i denna kategori ska avse mängden rent biobränsle som inte blandats med fossila bränslen. När det gäller import och export av flytande biobränslen avses endast handel med mängder som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form); handel med flytande biobränslen som blandats med transportbränslen ska redovisas i kategorin för oljeprodukter. Här ska endast flytande biobränslen som används för energiändamål redovisas – antingen de förbränns direkt eller blandas med fossila bränslen. Flytande biobränslen är ett produktaggregat som är lika med summan av biobensin, biodiesel, biofotogen och andra flytande biobränslen. 3.5.8.3.1. Biobensin Flytande biobränslen som lämpar sig för blandning med eller som ersättning för motorbensin av fossilt ursprung. 3.5.8.3.1.1. Bioetanol Etanol som en del av biobensin. 3.5.8.3.2. Biodiesel Flytande biobränslen som lämpar sig för blandning med eller som ersättning för gasolja/dieselolja av fossilt ursprung. 3.5.8.3.3. Biofotogen Flytande biobränslen som lämpar sig för blandning med eller som ersättning för flygfotogen av fossilt ursprung. 3.5.8.3.4. Andra flytande biobränslen Flytande biobränslen som inte ingår i någon av de tidigare kategorierna. 3.5.9. OMGIVNINGSVÄRME Värmeenergi med lämplig temperatur utvinns (upptas) med hjälp av värmepumpar som behöver el eller annan hjälpenergi för att fungera. Denna värmeenergi kan lagras i omgivningsluften, under den fasta jordytan eller i ytvatten. De redovisade värdena ska tas fram med samma metod som används för att redovisa värmeenergi som utvinns med värmepumpar i enlighet med direktiv 2009/28/EG, men alla värmepumpar ska ingå oberoende av prestanda. ”BILAGA B ÅRLIG ENERGISTATISTIK I denna bilaga beskrivs omfattning, enheter, rapporteringsperiod, frekvens, tidsfrister och former för översändning för den årliga insamlingen av energistatistik. Följande bestämmelser gäller all uppgiftsinsamling som behandlas i denna bilaga: a) Rapporteringsperiod: Rapporteringsperioden för de uppgifter som lämnas in ska vara ett kalenderår (1 januari–31 december), med början referensåret 2017. b) Frekvens: Uppgifterna ska redovisas årligen. c) Tidsfrist för översändning av uppgifter: Uppgifterna ska översändas senast den 30 november året efter det år uppgifterna avser. d) Översändningsformat: Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat. e) Överföringsmetod: Uppgifterna ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till Eurostats dataportal. Förklaringarna i bilaga A av termer gäller även för de termer som inte uttryckligen förklaras i denna bilaga. 1. FASTA FOSSILA BRÄNSLEN OCH TILLVERKADE GASER 1.1. Aktuella energiprodukter Om inte annat anges är denna uppgiftsinsamling tillämplig på samtliga energiprodukter som förtecknas i kapitel 3.1 i bilaga A – KOL (Fasta fossila bränslen och tillverkade gaser). 1.2. Förteckning över aggregat Följande förteckning över aggregat ska redovisas för alla energiprodukter i föregående avsnitt, om inte annat anges: 1.2.1. TILLFÖRSEL 1.2.1.1. Produktion 1.2.1.1.1. Produktion under jord Tillämpligt endast för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol och lignit. 1.2.1.1.2. Produktion ovan jord Tillämpligt endast för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol och lignit. 1.2.1.2. Tillförsel från andra källor Denna rubrik består av två delar: — Tillvaratagna suspensioner, kross och andra lågvärdiga kolprodukter som inte kan klassificeras efter typ av kol. Här ingår kol som återvinns från avfallshögar och andra avfallsbehållare. — Tillförsel från andra källor. 1.2.1.3. Tillförsel från andra källor: från oljeprodukter Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit, torv samt oljeskiffer och oljesand. 1.2.1.4. Tillförsel från andra källor: från naturgas Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit, torv samt oljeskiffer och oljesand. 1.2.1.5. Tillförsel från andra källor: från förnybara källor Ej tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit, torv samt oljeskiffer och oljesand. 1.2.1.6. Import 1.2.1.7. Export 1.2.1.8. Internationell bunkring 1.2.1.9. Lagerförändringar 1.2.2. OMVANDLINGSSEKTORN 1.2.2.1. Huvudverksamhetsproducenter – enbart el 1.2.2.2. Huvudverksamhetsproducenter – kraftvärmeenheter 1.2.2.3. Huvudverksamhetsproducenter – enbart värme 1.2.2.4. Egenproducenter – enbart el 1.2.2.5. Egenproducenter – kraftvärmeenheter 1.2.2.6. Egenproducenter – enbart värme 1.2.2.7. Patentbränsleanläggningar 1.2.2.8. Koksugnar 1.2.2.9. Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar 1.2.2.10. Gasverk 1.2.2.11. Masugnar 1.2.2.12. Kolförvätskning 1.2.2.13. För blandad naturgas 1.2.2.14. Ej redovisat på annat håll – Omvandling 1.2.3. ENERGISEKTORN 1.2.3.1. El-, kraftvärme- och värmeverk 1.2.3.2. Kolgruvor 1.2.3.3. Patentbränsleanläggningar 1.2.3.4. Koksugnar 1.2.3.5. Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar 1.2.3.6. Gasverk 1.2.3.7. Masugnar 1.2.3.8. Petroleumraffinaderier 1.2.3.9. Kolförvätskning 1.2.3.10. Ej redovisat på annat håll – Energi 1.2.4. DISTRIBUTIONSFÖRLUSTER Distributionsförluster omfattar även fackling av tillverkade gaser. 1.2.5. ANNAN ANVÄNDNING ÄN FÖR ENERGI 1.2.5.1. Industri-, omvandlings- och energisektorerna Annan användning än för energi i alla delar av industri-, omvandlings- och energisektorerna, t.ex. kol som används för tillverkning av metanol eller ammoniak. 1.2.5.1.1. Kemisk och petrokemisk industri Huvudgrupperna 20 och 21 i Nace Rev. 2; annan användning av kol än för energi omfattar användning som insatsvara för tillverkning av gödselmedel eller som råmaterial för andra petrokemiska produkter. 1.2.5.2. Transportsektorn Annan användning än för energi i alla delar av transportsektorn. 1.2.5.3. Andra sektorer Annan användning än för energi inom Företagstjänster och offentliga tjänster, Hushåll, Jordbruk och Ej redovisat på annat håll – Annat. 1.2.6. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – INDUSTRISEKTORN 1.2.6.1. Järn och stål 1.2.6.2. Kemisk och petrokemisk industri 1.2.6.3. Andra metaller än järn 1.2.6.4. Icke-metalliska mineraliska produkter 1.2.6.5. Transportmedel 1.2.6.6. Maskiner 1.2.6.7. Utvinning och stenbrytning 1.2.6.8. Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror 1.2.6.9. Massa, papper och förlagsverksamhet 1.2.6.10. Trävarutillverkning 1.2.6.11. Byggverksamhet 1.2.6.12. Textil och läder 1.2.6.13. Ej redovisat på annat håll – Industri 1.2.7. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – TRANSPORTSEKTORN 1.2.7.1. Järnväg 1.2.7.2. Inhemsk sjöfart 1.2.7.3. Ej redovisat på annat håll – Transport 1.2.8. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – ANDRA SEKTORER 1.2.8.1. Företagstjänster och offentliga tjänster 1.2.8.2. Hushåll 1.2.8.2.1. Hushåll: Rumsuppvärmning 1.2.8.2.2. Hushåll: Rumskylning 1.2.8.2.3. Hushåll: Vattenuppvärmning 1.2.8.2.4. Hushåll: Matlagning 1.2.8.2.5. Hushåll: Annan slutanvändning 1.2.8.3. Jordbruk och skogsbruk 1.2.8.4. Fiske 1.2.8.5. Ej redovisat på annat håll – Annat 1.2.9. IMPORT EFTER URSPRUNGSLAND OCH EXPORT EFTER BESTÄMMELSELAND Import ska redovisas efter ursprungsland och export efter bestämmelseland. Tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit, patentbränsle, koksugnskoks, stenkolstjära, brunkolsbriketter, torv, torvprodukter samt oljeskiffer och oljesand. 1.2.10. VÄRMEVÄRDEN Tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit, patentbränsle, koksugnskoks, gaskoks, stenkolstjära, brunkolsbriketter, torv, torvprodukter samt oljeskiffer och oljesand. Både brutto- och nettovärmevärden ska redovisas för följande aggregat: 1.2.10.1. Produktion 1.2.10.2. Import 1.2.10.3. Export 1.2.10.4. Använt i koksugnar 1.2.10.5. Använt i masugnar 1.2.10.6. Använt för huvudverksamhetsproducenter – enbart el, enbart värme samt kraftvärmeenheter 1.2.10.7. Använt i industrin 1.2.10.8. Använt på annat sätt 1.3. Måttenheter Redovisade mängder ska anges i kt (kiloton), utom för tillverkade gaser (gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas och andra återvunna gaser), där den redovisade mängden ska anges i enheten TJ baserat på bruttovärmevärde. Värmevärden ska anges i MJ/t (megajoule per ton). 1.4. Avvikelser och undantag Ej tillämpligt. 2. NATURGAS 2.1. Aktuella energiprodukter I det här kapitlet behandlas redovisningen av naturgas. 2.2. Förteckning över aggregat Följande aggregat ska lämnas för naturgas: 2.2.1. TILLFÖRSELSEKTORN Mängder i tillförselsektorn ska redovisas uttryckt i volym- och energienheter, inklusive brutto- och nettovärmevärde. 2.2.1.1. Inhemsk produktion Här ingår produktion till havs. 2.2.1.1.1. Associerad gas Naturgas som produceras tillsammans med råolja. 2.2.1.1.2. Icke-associerad gas Naturgas med ursprung i fält som producerar endast gasformiga kolväten. 2.2.1.1.3. Gruvgas Metan som produceras i kolgruvor eller från kolflötser, förs upp till ytan i rör och förbrukas vid gruvorna eller leds i rörsystem till konsumenterna. 2.2.1.2. Tillförsel från andra källor 2.2.1.2.1. Tillförsel från andra källor: Olje- och petroleumprodukter 2.2.1.2.2. Tillförsel från andra källor: Kol 2.2.1.2.3. Tillförsel från andra källor: Förnybara bränslen 2.2.1.3. Import 2.2.1.4. Export 2.2.1.5. Internationell bunkring 2.2.1.6. Lagerförändringar 2.2.1.7. Inhemsk bruttoförbrukning 2.2.1.8. Återvinningsbar gas Ingående och utgående lager ska redovisas separat som lager på det nationella territoriet respektive lager som förvaras utomlands. Med lager avses volymer av gas som finns tillgänglig för leverans under vilken inmatnings-/utmatningscykel som helst. Här ingår återvinningsbar naturgas som lagras i särskilda anläggningar (uttömda gas- eller oljefält, akviferer, salthåligheter, blandade bergrum eller annat) samt lagring av kondenserad naturgas. Buffertgas ska inte medräknas. Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. 2.2.1.9. Utsläppt gas Volym gas som släpps ut i luften vid produktionsstället eller gasbehandlingsanläggningen. Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. 2.2.1.10. Facklad gas Volym gas som förbränns (facklas) vid produktionsstället eller gasbehandlingsanläggningen. Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. 2.2.2. OMVANDLINGSSEKTORN 2.2.2.1. Huvudverksamhetsproducenter – enbart el 2.2.2.2. Egenproducenter – enbart el 2.2.2.3. Huvudverksamhetsproducenter – kraftvärmeenheter 2.2.2.4. Egenproducenter – kraftvärmeenheter 2.2.2.5. Huvudverksamhetsproducenter – enbart värme 2.2.2.6. Egenproducenter – enbart värme 2.2.2.7. Gasverk 2.2.2.8. Koksugnar 2.2.2.9. Masugnar 2.2.2.10. Gaskondensering 2.2.2.11. Ospecificerat – Omvandling 2.2.3. ENERGISEKTORN 2.2.3.1. Kolgruvor 2.2.3.2. Olje- och gasutvinning 2.2.3.3. Insatsvaror till oljeraffinaderier 2.2.3.4. Koksugnar 2.2.3.5. Masugnar 2.2.3.6. Gasverk 2.2.3.7. El-, kraftvärme- och värmeverk 2.2.3.8. Förvätskning (LNG) eller förgasning 2.2.3.9. Gaskondensering 2.2.3.10. Ej redovisat på annat håll – Energi 2.2.4. DISTRIBUTIONSFÖRLUSTER 2.2.5. TRANSPORTSEKTORN Slutlig energiförbrukning och Slutlig förbrukning för annat än energi ska redovisas separat för följande aggregat. 2.2.5.1. Väg 2.2.5.2. Transport i rörsystem 2.2.5.3. Ej redovisat på annat håll – Transport 2.2.6. INDUSTRISEKTORN Slutlig energiförbrukning och Slutlig förbrukning för annat än energi ska redovisas separat för följande aggregat. 2.2.6.1. Järn och stål 2.2.6.2. Kemisk och petrokemisk industri 2.2.6.3. Andra metaller än järn 2.2.6.4. Icke-metalliska mineraliska produkter 2.2.6.5. Transportmedel 2.2.6.6. Maskiner 2.2.6.7. Utvinning och stenbrytning 2.2.6.8. Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror 2.2.6.9. Massa, papper och förlagsverksamhet 2.2.6.10. Trävarutillverkning 2.2.6.11. Byggverksamhet 2.2.6.12. Textil och läder 2.2.6.13. Ej redovisat på annat håll – Industri 2.2.7. ANDRA SEKTORER Slutlig energiförbrukning och Slutlig förbrukning för annat än energi ska redovisas separat för följande aggregat. 2.2.7.1. Företagstjänster och offentliga tjänster 2.2.7.2. Hushåll 2.2.7.2.1. Hushåll: Rumsuppvärmning 2.2.7.2.2. Hushåll: Rumskylning 2.2.7.2.3. Hushåll: Vattenuppvärmning 2.2.7.2.4. Hushåll: Matlagning 2.2.7.2.5. Hushåll: Annan slutanvändning 2.2.7.3. Jordbruk och skogsbruk 2.2.7.4. Fiske 2.2.7.5. Ej redovisat på annat håll – Annat 2.2.8. IMPORT EFTER URSPRUNGSLAND OCH EXPORT EFTER BESTÄMMELSELAND Här ska både den totala mängden naturgas och andel därav som utgörs av LNG redovisas efter ursprungsland för import och efter bestämmelseland för export. 2.2.9. GASLAGRINGSKAPACITET Ska redovisas separat som lageranläggningar för gas i gasform och LNG-terminaler (som ska delas upp ytterligare i importterminaler för LNG respektive exportterminaler för LNG). 2.2.9.1. Namn Namn på den plats där lageranläggningen eller LNG-terminalen är belägen. 2.2.9.2. Typ (endast för lageranläggningar för gas i gasform) Typ av lagring, såsom uttömt gasfält, akvifer, saltgruva e.d. 2.2.9.3. Effektiv kapacitet För lageranläggningar för gas i gasform: total gaslagringskapacitet minus buffertgas. Buffertgasen är den totala volym gas som krävs som stadigvarande mängd i systemet för att upprätthålla ett adekvat underjordiskt lagringstryck och en adekvat leveranstakt under hela utmatningscykeln. För LNG-terminaler: total gaslagringskapacitet uttryckt i gas i gasform-ekvivalent. 2.2.9.4. Topputmatning Högsta takt i vilken gas kan matas ut från det aktuella lagret, vilket motsvarar den maximala uttagskapaciteten. 2.2.9.5. Återförgasnings- eller förvätskningskapacitet (endast för LNG-terminaler) Här ska återförgasningskapaciteten redovisas för importterminalerna och förvätskningskapaciteten för exportterminalerna. 2.3. Måttenheter Mängden naturgas ska redovisas efter energiinnehåll, dvs. i TJ, enligt bruttovärmevärdet. Om fysisk volym avses är enheten 10 6 m 3 under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa). Värmevärden ska anges i kJ/m 3 , under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa). Effektiv kapacitet ska anges i 10 6 m 3 , under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa). Topputmatning, återförgasnings- och förvätskningskapacitet ska anges i 10 6 m 3 /dag, under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa). 3. EL OCH VÄRME 3.1. Aktuella energiprodukter Detta kapitel omfattar värme och el. 3.2. Förteckning över aggregat Följande förteckning över aggregat ska redovisas för värme och el om inte annat anges. 3.2.1. EL- OCH VÄRMEPRODUKTION Följande särskilda definitioner gäller för aggregaten för el och värme i detta kapitel: — bruttoelproduktion : summan av elektrisk energi från alla aktuella produktionsenheter (inklusive pumpad lagring) uppmätt vid huvudgeneratorernas uttagsterminaler. — bruttovärmeproduktion : den totala värme som produceras av anläggningen, inklusive den värme som används av anläggningens hjälputrustning som drivs med en het fluid (uppvärmning av utrymmen, av flytande bränsle e.d.) och förluster i anläggningens eller nätets värmeväxlare samt värme från kemiska processer som används som en primär energiform. — nettoelproduktion : bruttoelproduktionen minus den elektriska energi som absorberas av generatorernas hjälputrustning och förluster i huvudgeneratorernas transformatorer. — nettovärmeproduktion : den värme som levereras till distributionssystemet, uppmätt som utgående och återvändande flöden. Aggregaten 3.2.1.1–3.2.1.11 ska redovisas separat för huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter. Under dessa två typer ska brutto- och nettoproduktion av el och värme redovisas separat för enbart el, för enbart värme och för kraftvärmeenheter där så är tillämpligt. 3.2.1.1. Kärnkraft 3.2.1.2. Vattenkraft (endast tillämpligt på el) 3.2.1.3. Jordvärme 3.2.1.4. Solenergi 3.2.1.5. Tidvattenenergi, vågenergi, havsenergi (endast tillämpligt på el) 3.2.1.6. Vindkraft (endast tillämpligt på el) 3.2.1.7. Förbränningsbara bränslen Bränslen som kan antändas eller brinna, dvs. reagera med syre och orsaka en avsevärd temperaturökning, som förbränns direkt för produktion av el och/eller värme. 3.2.1.8. Värmepumpar (endast tillämpligt på värme) 3.2.1.9. Elektriska ångpannor (endast tillämpligt på värme) 3.2.1.10. Värme från kemiska processer Värme med ursprung i processer utan tillförsel av energi, såsom kemiska reaktioner. Här ingår inte spillvärme från energidrivna processer, vilket ska redovisas som värme producerat med det aktuella bränslet. 3.2.1.11. Andra källor 3.2.2. TILLFÖRSEL För 3.2.2.1 och 3.2.2.2. ska mängderna överensstämma med de värden som redovisats för aggregaten 3.2.1.1–3.2.1.11. 3.2.2.1. Total bruttoproduktion 3.2.2.2 Total nettoproduktion 3.2.2.3. Import Mängden el betraktas som importerad eller exporterad när den har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering ägt rum eller ej. Om el transiteras genom ett land ska mängden redovisas både som import och export. 3.2.2.4. Export Se förklaringen under punkt 3.2.2.3, ”Import”. 3.2.2.5. Använt för värmepumpar (endast tillämpligt på el) 3.2.2.6. Använt för elektriska ångpannor (endast tillämpligt på el) 3.2.2.7. Använt för pumpad lagring – rena pumpkraftverk (endast tillämpligt på el) 3.2.2.8. Använt för pumpad lagring – kombinerade vattenkraftverk (endast tillämpligt på el) 3.2.2.9. Använt för elproduktion (endast tillämpligt på värme) 3.2.3. DISTRIBUTIONSFÖRLUSTER För el inkluderas förluster i transformatorer som inte betraktas som integrerade delar av kraftverken. 3.2.4. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – TRANSPORTSEKTORN Slutlig energiförbrukning och Slutlig förbrukning för annat än energi ska redovisas separat för följande aggregat. 3.2.4.1. Järnväg 3.2.4.2. Transport i rörsystem 3.2.4.3. Väg 3.2.4.4. Ej redovisat på annat håll – Transport 3.2.5. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – ANDRA SEKTORER 3.2.5.1. Företagstjänster och offentliga tjänster 3.2.5.2. Hushåll 3.2.5.2.1. Hushåll: Rumsuppvärmning 3.2.5.2.2. Hushåll: Rumskylning 3.2.5.2.3. Hushåll: Vattenuppvärmning 3.2.5.2.4. Hushåll: Matlagning 3.2.5.2.5. Belysning och apparater 3.2.5.2.6. Hushåll: Annan slutanvändning 3.2.5.3. Jordbruk och skogsbruk 3.2.5.4. Fiske 3.2.5.5. Ej redovisat på annat håll – Annat 3.2.6. ENERGISEKTORN Här ingår inte anläggningens egenförbrukning, energi som används för pumpad lagring, värmepumpar och elektriska ångpannor. 3.2.6.1. Kolgruvor 3.2.6.2. Olje- och gasutvinning 3.2.6.3. Patentbränsleanläggningar 3.2.6.4. Koksugnar 3.2.6.5. Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar 3.2.6.6. Gasverk 3.2.6.7. Masugnar 3.2.6.8. Petroleumraffinaderier 3.2.6.9. Kärnteknisk industri 3.2.6.10. Kolförvätskningsanläggningar 3.2.6.11. Förvätsknings- (LNG-)/återförgasningsanläggningar 3.2.6.12. Förgasningsanläggningar (biogas) 3.2.6.13. Gaskondensering 3.2.6.14. Träkolsproduktionsanläggningar 3.2.6.15. Ej redovisat på annat håll – Energi 3.2.7. INDUSTRISEKTORN 3.2.7.1. Järn och stål 3.2.7.2. Kemisk och petrokemisk industri 3.2.7.3. Andra metaller än järn 3.2.7.4. Icke-metalliska mineraliska produkter 3.2.7.5. Transportmedel 3.2.7.6. Maskiner 3.2.7.7. Utvinning och stenbrytning 3.2.7.8. Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror 3.2.7.9. Massa, papper och förlagsverksamhet 3.2.7.10. Trävarutillverkning 3.2.7.11. Byggverksamhet 3.2.7.12. Textil och läder 3.2.7.13. Ej redovisat på annat håll – Industri 3.2.8. EGENPRODUCENTERS NETTOPRODUKTION Egenproducenters nettoelproduktion och nettovärmeproduktion ska redovisas separat för endast el, endast värme och för kraftvärmeenheter inom följande anläggningar eller verksamheter: 3.2.8.1. Energisektorn: Kolgruvor 3.2.8.2. Energisektorn: Olje- och gasutvinning 3.2.8.3. Energisektorn: Patentbränsleanläggningar 3.2.8.4. Energisektorn: Koksugnar 3.2.8.5. Energisektorn: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar 3.2.8.6. Energisektorn: Gasverk 3.2.8.7. Energisektorn: Masugnar 3.2.8.8. Energisektorn: Petroleumraffinaderier 3.2.8.9. Energisektorn: Kolförvätskningsanläggningar 3.2.8.10. Energisektorn: Förvätsknings- (LNG-)/återförgasningsanläggningar 3.2.8.11. Energisektorn: Förgasningsanläggningar (biogas) 3.2.8.12. Energisektorn: Gaskondensering 3.2.8.13. Energisektorn: Träkolsproduktionsanläggningar 3.2.8.14. Energisektorn: Ej redovisat på annat håll – Energi 3.2.8.15. Industrisektorn: Järn och stål 3.2.8.16. Industrisektorn: Kemisk och petrokemisk industri 3.2.8.17. Industrisektorn: Andra metaller än järn 3.2.8.18. Industrisektorn: Icke-metalliska mineraliska produkter 3.2.8.19. Industrisektorn: Transportmedel 3.2.8.20. Industrisektorn: Maskiner 3.2.8.21. Industrisektorn: Utvinning och stenbrytning 3.2.8.22. Industrisektorn: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror 3.2.8.23. Industrisektorn: Massa, papper och förlagsverksamhet 3.2.8.24. Industrisektorn: Trävarutillverkning 3.2.8.25. Industrisektorn: Byggverksamhet 3.2.8.26. Industrisektorn: Textil och läder 3.2.8.27. Industrisektorn: Ej redovisat på annat håll – Industri 3.2.8.28. Transportsektorn: Järnväg 3.2.8.29. Transportsektorn: Transport i rörsystem 3.2.8.30. Transportsektorn: Väg 3.2.8.31. Transportsektorn: Ej redovisat på annat håll – Transport 3.2.8.32. Andra sektorer: Hushåll 3.2.8.32. Andra sektorer: Företagstjänster och offentliga tjänster 3.2.8.32. Andra sektorer: Jordbruk och skogsbruk 3.2.8.32. Andra sektorer: Fiske 3.2.8.32. Andra sektorer: Ej redovisat på annat håll – Annat 3.2.9. BRUTTOPRODUKTION AV EL OCH VÄRME FRÅN FÖRBRÄNNINGSBARA BRÄNSLEN Bruttomängden producerad el, såld värme och använda bränslemängder, inklusive motsvarande total energi från de bränslen som förtecknas nedan ska redovisas separat för huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter. Under dessa två producenttyper ska denna el- och värmeproduktion redovisas separat för enbart el, för enbart värme och för kraftvärmeenheter där så är tillämpligt. 3.2.9.1. Antracit 3.2.9.2. Kokskol 3.2.9.3. Annat bituminöst kol 3.2.9.4. Subbituminöst kol 3.2.9.5. Lignit 3.2.9.6. Torv 3.2.9.7. Patentbränsle 3.2.9.8. Koksugnskoks 3.2.9.9. Gaskoks 3.2.9.10. Stenkolstjära 3.2.9.11. Brunkolsbriketter 3.2.9.12. Gasverksgas 3.2.9.13. Koksugnsgas 3.2.9.14. Masugnsgas 3.2.9.15. Andra återvunna gaser 3.2.9.16. Torvprodukter 3.2.9.17. Oljeskiffer och oljesand 3.2.9.18. Råolja 3.2.9.19. NGL 3.2.9.20. Raffinaderigas 3.2.9.21. LPG 3.2.9.22. Nafta 3.2.9.23. Jetbränsle av fotogentyp (flygfotogen) 3.2.9.24. Annan fotogen 3.2.9.25. Gasolja/dieselolja 3.2.9.26. Eldningsolja 3.2.9.27. Bitumen 3.2.9.28. Petroleumkoks 3.2.9.29. Andra oljeprodukter 3.2.9.30. Naturgas 3.2.9.31. Industriavfall 3.2.9.32. Förnybart kommunalt avfall 3.2.9.33. Ej förnybart kommunalt avfall 3.2.9.34. Fasta biobränslen 3.2.9.35. Biogas 3.2.9.36. Biodiesel 3.2.9.37. Biobensin 3.2.9.38. Andra flytande biobränslen 3.2.10. STÖRSTA NETTOELKAPACITET Kapaciteten ska redovisas per den 31 december det år uppgifterna avser. Här ingår elkapaciteten för både enbart el och kraftvärmeenheter. Största nettoelkapacitet ska redovisas för både huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter: Största nettoelkapacitet är summan av den största nettokapaciteten för alla elverk individuellt under en viss driftsperiod. Driftsperioden anses i förevarande syfte vara kontinuerlig drift, i praktiken 15 timmar om dygnet eller mer. Största nettokapacitet är den största effekt som kan antas vara enbart aktiv effekt och som kan levereras kontinuerligt med alla anläggningar i drift vid anslutningspunkten till nätet. 3.2.10.1. Kärnkraft 3.2.10.2. Rena vattenkraftverk 3.2.10.3. Kombinerade vattenkraftverk 3.2.10.4. Rena pumpkraftverk 3.2.10.5. Jordvärme 3.2.10.6. Solcellsenergi 3.2.10.7. Solvärme 3.2.10.8. Tidvattenenergi, vågenergi, havsenergi 3.2.10.9. Vindkraft 3.2.10.10. Förbränningsbara bränslen 3.2.10.10.1. Produktionstyp: Ånga 3.2.10.10.2. Produktionstyp: Inre förbränning 3.2.10.10.3. Produktionstyp: Gasturbin 3.2.10.10.4. Produktionstyp: Kombinerad cykel 3.2.10.10.5. Produktionstyp: Annan 3.2.10.11. Andra källor 3.2.11. STÖRSTA NETTOELKAPACITET FÖR FÖRBRÄNNINGSBARA BRÄNSLEN Största nettoelkapacitet för förbränningsbara bränslen ska redovisas för både huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter, separat för varje typ av anläggning med ett eller flera bränslen som anges nedan. System för flera bränslen innefattar endast enheter som kan bränna mer än en bränsletyp kontinuerligt. Anläggningar med separata enheter som använder olika bränslen ska delas upp på lämpliga individuella bränslekategorier. Uppgift om vilken typ av bränsle som används som primärt respektive alternativt bränsle ska anges för alla anläggningar med flera bränslen. 3.2.11.1. Eldade med ett bränsle (för alla kategorier av primärbränslen) 3.2.11.2. Flera bränslen, fasta och flytande 3.2.11.3. Flera bränslen, fasta och naturgas 3.2.11.4. Flera bränslen, flytande och naturgas 3.2.11.5. Flera bränslen, fasta, flytande och naturgas 3.3. Måttenheter El ska redovisas i GWh (gigawattimmar), värme i TJ (terajoule) och kapacitet i MW (megawatt). Om andra bränslen behöver redovisas ska redovisningen av dessa bränslen göras med de enheter som fastställs i det relevanta kapitlet i denna bilaga. 4. OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER 4.1. Aktuella energiprodukter Om inte annat anges är denna uppgiftsinsamling tillämplig på samtliga energiprodukter som förtecknas i kapitel 3.4 i bilaga A – OLJA (råolja och petroleumprodukter). 4.2. Förteckning över aggregat Följande förteckning över aggregat ska redovisas för alla energiprodukter i föregående avsnitt, om inte annat anges. 4.2.1. TILLFÖRSEL AV RÅOLJA, NGL, INSATSVAROR TILL RAFFINADERIER, TILLSATSER OCH ANDRA KOLVÄTEN Följande aggregat ska redovisas för råolja, NGL, insatsvaror till raffinaderier, tillsatser/oxygenater, biobränslen i tillsatser/oxygenater samt andra kolväten: 4.2.1.1. Inhemsk produktion Ej tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier och biobränslen. 4.2.1.2. Tillförsel från andra källor: Ej tillämpligt för råolja, NGL och insatsvaror till raffinaderier. 4.2.1.2.1. Tillförsel från andra källor: från kol 4.2.1.2.2. Tillförsel från andra källor: från naturgas 4.2.1.2.3. Tillförsel från andra källor: från förnybara källor 4.2.1.3. Återflöden från petrokemisk industri Endast tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier. 4.2.1.4. Överförda produkter Endast tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier. 4.2.1.5. Import Här ingår mängden råolja och produkter som importeras eller exporteras enligt behandlingsavtal (dvs. uppdragsraffinering). Råolja och NGL ska redovisas efter det första ursprungslandet, medan insatsvaror till raffinaderier och färdiga produkter ska redovisas efter det sista avsändningslandet. Här ingår alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerat naturgaskondensat och petroleumprodukter som importeras eller exporteras direkt av den petrokemiska industrin. Anm.: Handel med biobränslen som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form) ska inte redovisas här. Återexport av olja som importerats för behandling inom tullager ska inkluderas som export av en produkt från behandlingslandet till det slutliga bestämmelselandet. 4.2.1.6. Export Anmärkningen om import (4.2.1.5.) gäller även för export. 4.2.1.7. Direktförbrukning 4.2.1.8. Lagerförändringar 4.2.1.9. Observerad insats i raffinaderier Uppmätta mängder som insats i raffinaderier 4.2.1.10. Raffinaderiförluster Differensen mellan Observerad insats i raffinaderier och Bruttoraffinaderiproduktion. Förluster kan uppstå under destillationsprocesserna på grund av avdunstning. Redovisade förluster är positiva. Volymen kan öka, men inte massan. 4.2.1.11. Ingående lager totalt på det nationella territoriet 4.2.1.12. Utgående lager totalt på det nationella territoriet 4.2.1.13. Nettovärmevärde 4.2.1.13.1. Produktion (ej tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier och Biobränslen i Tillsatser/Oxygenater) 4.2.1.13.2. Import (ej tillämpligt för Biobränslen i Tillsatser/Oxygenater) 4.2.1.13.3. Export (ej tillämpligt för Biobränslen i Tillsatser/Oxygenater) 4.2.1.13.4. Övergripande medelvärde 4.2.2. TILLFÖRSEL AV OLJEPRODUKTER Nedanstående aggregat gäller för färdiga produkter (raffinaderigas, etan, LPG, nafta, motorbensin och andelen biobensin därav, flygbensin, jetbränsle av bensintyp, jetbränsle av fotogentyp och andelen biofotogen därav, annan fotogen, gasolja/dieselolja, lågsvavlig och högsvavlig eldningsolja, lacknafta och industribensin, smörjmedel, bitumen, paraffinvaxer, petroleumkoks samt andra produkter). Råolja och NGL som förbränns direkt ska inkluderas i tillförsel av färdiga produkter och överföringar mellan produkter. 4.2.2.1. Tillförsel av primärprodukter 4.2.2.2. Bruttoraffinaderiproduktion 4.2.2.3. Återvunna produkter 4.2.2.4. Raffinaderibränsle (petroleumraffinaderier) Bränslen som förbrukas vid raffinaderiproduktion av el och värme för försäljning ska också ingå i denna kategori. 4.2.2.4.1. Använt i rena elenheter/elverk 4.2.2.4.2. Använt i kraftvärmeenheter 4.2.2.4.3. Använt i rena värmeenheter/värmeverk 4.2.2.5. Import Anmärkningen om import (4.2.1.5.) gäller. 4.2.2.6. Export Anmärkningen om import (4.2.1.5.) gäller. 4.2.2.7. Internationell bunkring 4.2.2.8. Överföring mellan produkter 4.2.2.9. Överförda produkter 4.2.2.10. Lagerförändringar 4.2.2.11. Ingående lager 4.2.2.12. Utgående lager 4.2.2.13. Huvudverksamhetsproducenters lagerförändringar Förändringar av lager som hålls av allmänna verk och inte ingår i lager och lagerförändringar som redovisas på annat håll. Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. 4.2.2.14. Medelvärden för nettovärmevärde 4.2.3. TILLFÖRSEL TILL DEN PETROKEMISKA INDUSTRIN Observerad tillförsel av färdiga petroleumprodukter från primära källor (t.ex. raffinaderier eller blandningsanläggningar) till den inhemska marknaden. 4.2.3.1. Bruttotillförsel till den petrokemiska industrin 4.2.3.2. Energiförbrukning i den petrokemiska industrin Mängden olja som förbrukas som bränsle för petrokemiska processer såsom ångkrackning. 4.2.3.3. Annan användning än för energi i den petrokemiska industrin Mängden olja som används i den petrokemiska industrin för produktion av eten, propen, buten, syntetisk gas, aromater, butadien och andra kolvätebaserade råmaterial i processer som ångkrackning, aromatprocesser och ångreformering. Här ingår inte mängden olja som används som bränsle. 4.2.3.4. Återflöden från petrokemisk industri till raffinaderier 4.2.4. OMVANDLINGSSEKTORN Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas. 4.2.4.1. Huvudverksamhetsproducenter – enbart el 4.2.4.2. Egenproducenter – enbart el 4.2.4.3. Huvudverksamhetsproducenter – kraftvärmeenheter 4.2.4.4. Egenproducenter – kraftvärmeenheter 4.2.4.5. Huvudverksamhetsproducenter – enbart värme 4.2.4.6. Egenproducenter – enbart värme 4.2.4.7. Gasverk/förgasningsanläggningar 4.2.4.8. Blandad naturgas 4.2.4.9. Koksugnar 4.2.4.10. Masugnar 4.2.4.11. Petrokemisk industri 4.2.4.12. Patentbränsleanläggningar 4.2.4.13. Ej redovisat på annat håll – Omvandling 4.2.5. ENERGISEKTORN Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas. 4.2.5.1. Kolgruvor 4.2.5.2. Olje- och gasutvinning 4.2.5.3. Koksugnar 4.2.5.4. Masugnar 4.2.5.5. Gasverk 4.2.5.6. El-, kraftvärme- och värmeverks egenförbrukning 4.2.5.7. Ej redovisat på annat håll – Energi 4.2.6. DISTRIBUTIONSFÖRLUSTER Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas. 4.2.7. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – INDUSTRISEKTORN Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas. 4.2.7.1. Järn och stål 4.2.7.2. Kemisk och petrokemisk industri 4.2.7.3. Andra metaller än järn 4.2.7.4. Icke-metalliska mineraliska produkter 4.2.7.5. Transportmedel 4.2.7.6. Maskiner 4.2.7.7. Utvinning och stenbrytning 4.2.7.8. Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror 4.2.7.9. Massa, papper och förlagsverksamhet 4.2.7.10. Trävarutillverkning 4.2.7.11. Byggverksamhet 4.2.7.12. Textil och läder 4.2.7.13. Ej redovisat på annat håll – Industri 4.2.8. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – TRANSPORTSEKTORN Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas. 4.2.8.1. Internationell luftfart 4.2.8.2. Inhemsk luftfart 4.2.8.3. Väg 4.2.8.4. Järnväg 4.2.8.5. Inhemsk sjöfart 4.2.8.6. Transport i rörsystem 4.2.8.7. Ej redovisat på annat håll – Transport 4.2.9. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – ANDRA SEKTORER Såväl mängderna för energianvändning som för annan användning än för energi ska redovisas. 4.2.9.1. Företagstjänster och offentliga tjänster 4.2.9.2. Hushåll 4.2.9.2.1. Hushåll: Rumsuppvärmning 4.2.9.2.2. Hushåll: Rumskylning 4.2.9.2.3. Hushåll: Vattenuppvärmning 4.2.9.2.4. Hushåll: Matlagning 4.2.9.2.5. Hushåll: Annan slutanvändning 4.2.9.3. Jordbruk och skogsbruk 4.2.9.4. Fiske 4.2.9.5. Ej redovisat på annat håll – Annat 4.2.10. IMPORT EFTER URSPRUNGSLAND OCH EXPORT EFTER BESTÄMMELSELAND Import ska redovisas efter ursprungsland och export efter bestämmelseland. Anmärkningen om import (4.2.1.5.) gäller. 4.2.11. RAFFINADERIKAPACITET Redovisa landets totala raffinaderikapacitet och årskapaciteten fördelad på raffinaderier i tusen ton per år. Följande uppgifter ska lämnas in: 4.2.11.1. Namn/Ort 4.2.11.2. Atmosfärisk destillation 4.2.11.3. Vakuumdestillation 4.2.11.4. Krackning (termisk) 4.2.11.4.1. Varav viskositetsreduktion (visbreaking) 4.2.11.4.2. Varav koksning 4.2.11.5. Krackning (katalytisk) 4.2.11.5.1. Varav fluidiserad katalytisk krackning 4.2.11.5.2. Varav hydrokrackning 4.2.11.6. Reformering 4.2.11.7. Avsvavling 4.2.11.8. Alkylering, polymerisering, isomerisering 4.2.11.9. Företring 4.3. Måttenheter Redovisade mängder ska anges i kt (kiloton). Värmevärden ska anges i MJ/t (megajoule per ton). 4.4. Undantag Cypern har undantag från kravet att redovisa aggregaten i avsnitt 4.2.9 (Slutlig energiförbrukning – Andra sektorer); endast de totala värdena behöver uppges. Cypern har undantag från kravet att redovisa annan användning än för energi i avsnitten 4.2.4 (Omvandlingssektorn), 4.2.5 (Energisektorn), 4.2.7 (Industrisektorn), 4.2.7.2 (Industrisektorn – Kemisk och petrokemisk industri), 4.2.8 (Transportsektorn) och 4.2.9 (Andra sektorer). 5. FÖRNYBAR ENERGI OCH ENERGI FRÅN AVFALL 5.1. Aktuella energiprodukter Om inte annat anges är denna uppgiftsinsamling tillämplig på samtliga energiprodukter som förtecknas i kapitel 3.5 i bilaga A – FÖRNYBAR ENERGI OCH AVFALL. Endast mängden bränslen som används för energiändamål (t.ex. el- och värmeproduktion, förbränning med energiåtervinning, som används i mobila motorer för transport och i stationära motorer) ska redovisas. Den bränslemängd som används för andra ändamål än för energi ska inte redovisas (t.ex. virke för byggverksamhet eller till möbler, biosmörjmedel som används som smörjmedel och biobitumen för vägbeläggning). Inte heller passiv värmeenergi ska redovisas (t.ex. uppvärmning av byggnader med passiv solvärme). 5.2. Förteckning över aggregat Om inte annat anges ska följande förteckning över aggregat redovisas för alla energiprodukter i föregående avsnitt. Omgivningsvärme (värmepumpar) ska redovisas endast för följande sektorer: Omvandlingssektorn (endast för aggregat som avser såld värme), Energisektorn (endast totalt, inga underkategorier), Industri totalt (endast totalt, inga underkategorier), Företagstjänster och offentliga tjänster, Hushåll samt Ej redovisat på annat håll – Annat. 5.2.1. BRUTTOPRODUKTION AV EL OCH VÄRME Definitionerna i kapitel 3.2.1 är tillämpliga. Aggregaten 5.2.1.1–5.2.1.18 ska redovisas separat för huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter. Under dessa två typer ska bruttoproduktionen av el och värme redovisas separat för enbart el, för enbart värme och för kraftvärmeenheter där så är tillämpligt. 5.2.1.1. Rena vattenkraftverk (endast tillämpligt på el) 5.2.1.2. Kombinerade vattenkraftverk (endast tillämpligt på el) 5.2.1.3. Rena pumpkraftverk (endast tillämpligt på el) 5.2.1.4. Jordvärme 5.2.1.5. Solcellsenergi (endast tillämpligt på el) 5.2.1.6. Solvärme 5.2.1.7. Tidvattenenergi, vågenergi, havsenergi (endast tillämpligt på el) 5.2.1.8. Vindkraft (endast tillämpligt på el) 5.2.1.9. Landbaserad vindkraft 5.2.1.10. Havsbaserad vindkraft 5.2.1.11. Förnybart kommunalt avfall 5.2.1.12. Ej förnybart kommunalt avfall 5.2.1.13. Fasta biobränslen 5.2.1.14. Biogas 5.2.1.15. Biodiesel 5.2.1.16. Biobensin 5.2.1.17. Andra flytande biobränslen 5.2.1.18. Värmepumpar (endast tillämpligt på värme) 5.2.2. TILLFÖRSEL 5.2.2.1. Produktion 5.2.2.2. Import 5.2.2.3. Export 5.2.2.4. Lagerförändringar 5.2.3. OMVANDLINGSSEKTORN 5.2.3.1. Huvudverksamhetsproducenter – enbart el 5.2.3.2. Huvudverksamhetsproducenter – kraftvärmeenheter 5.2.3.3. Huvudverksamhetsproducenter – enbart värme 5.2.3.4. Egenproducenter – enbart el 5.2.3.5. Egenproducenter – kraftvärmeenheter 5.2.3.6. Egenproducenter – enbart värme 5.2.3.7. Patentbränsleanläggningar 5.2.3.8. Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar 5.2.3.9. Gasverk 5.2.3.10. Masugnar 5.2.3.11. Blandningsanläggningar för naturgas 5.2.3.12. Blandning med motorbensin/diesel/fotogen 5.2.3.13. Träkolsproduktionsanläggningar 5.2.3.14. Ej redovisat på annat håll – Omvandling 5.2.4. ENERGISEKTORN 5.2.4.1. Förgasningsanläggningar (biogas) 5.2.4.2. El-, kraftvärme- och värmeverk 5.2.4.3. Kolgruvor 5.2.4.4. Patentbränsleanläggningar 5.2.4.5. Koksugnar 5.2.4.6. Petroleumraffinaderier 5.2.4.7. Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar 5.2.4.8. Gasverk 5.2.4.9. Masugnar 5.2.4.10. Träkolsproduktionsanläggningar 5.2.4.11. Ej redovisat på annat håll – Energi 5.2.5. DISTRIBUTIONSFÖRLUSTER 5.2.6. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – INDUSTRISEKTORN 5.2.6.1. Järn och stål 5.2.6.2. Kemisk och petrokemisk industri 5.2.6.3. Andra metaller än järn 5.2.6.4. Icke-metalliska mineraliska produkter 5.2.6.5. Transportmedel 5.2.6.6. Maskiner 5.2.6.7. Utvinning och stenbrytning 5.2.6.8. Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror 5.2.6.9. Massa, papper och förlagsverksamhet 5.2.6.10. Trävarutillverkning 5.2.6.11. Byggverksamhet 5.2.6.12. Textil och läder 5.2.6.13. Ej redovisat på annat håll – Industri 5.2.7. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – TRANSPORTSEKTORN 5.2.7.1. Järnväg 5.2.7.2. Väg 5.2.7.3. Inhemsk sjöfart 5.2.7.4. Ej redovisat på annat håll – Transport 5.2.8. SLUTLIG ENERGIFÖRBRUKNING – ANDRA SEKTORER 5.2.8.1. Företagstjänster och offentliga tjänster 5.2.8.2. Hushåll 5.2.8.2.1. Hushåll: Rumsuppvärmning 5.2.8.2.2. Hushåll: Rumskylning 5.2.8.2.3. Hushåll: Vattenuppvärmning 5.2.8.2.4. Hushåll: Matlagning 5.2.8.2.5. Hushåll: Annan slutanvändning 5.2.8.3. Jordbruk och skogsbruk 5.2.8.4. Fiske 5.2.8.5. Ej redovisat på annat håll – Annat 5.2.9. STÖRSTA NETTOELKAPACITET Kapaciteten ska redovisas per den 31 december det år uppgifterna avser. Här ingår elkapaciteten för både enbart el och kraftvärmeenheter. Största nettoelkapacitet är summan av den största nettokapaciteten för alla elverk individuellt under en viss driftsperiod. Driftsperioden anses i förevarande syfte vara kontinuerlig drift, i praktiken 15 timmar om dygnet eller mer. Största nettokapacitet är den största effekt som kan antas vara enbart aktiv effekt och som kan levereras kontinuerligt med alla anläggningar i drift vid anslutningspunkten till nätet. 5.2.9.1. Rena vattenkraftverk 5.2.9.2. Kombinerade vattenkraftverk 5.2.9.3. Rena pumpkraftverk 5.2.9.4. Jordvärme 5.2.9.5. Solcellsenergi 5.2.9.6. Solvärme 5.2.9.7. Tidvattenenergi, vågenergi, havsenergi 5.2.9.8. Landbaserad vindkraft 5.2.9.9. Havsbaserad vindkraft 5.2.9.10. Industriavfall 5.2.9.11. Kommunalt avfall 5.2.9.12. Fasta biobränslen 5.2.9.13. Biogas 5.2.9.14. Biodiesel 5.2.9.15. Biobensin 5.2.9.16. Andra flytande biobränslen 5.2.10. TEKNISKA EGENSKAPER 5.2.10.1. Solfångare, yta Total yta installerade solfångare ska redovisas. Den yta som avses är solfångare som används för produktion av solvärme, medan ytan av solfångare som inte används för att generera el inte ska redovisas här (solcellsenergi och koncentrerad solenergi). Ytan av alla solfångare – solfångare med eller utan glas, plana solfångare och vakuumrörsolfångare med en vätska eller luft som energibärare – ska tas med. 5.2.10.2. Produktionskapacitet för biobensin 5.2.10.3. Produktionskapacitet för biodiesel 5.2.10.4. Produktionskapacitet för biofotogen 5.2.10.5. Produktionskapacitet för andra flytande biobränslen 5.2.10.6. Medelvärde för nettovärmevärde – biobensin 5.2.10.7. Medelvärde för nettovärmevärde – bioetanol 5.2.10.8. Medelvärde för nettovärmevärde – biodiesel 5.2.10.9. Medelvärde för nettovärmevärde – biofotogen 5.2.10.10. Medelvärde för nettovärmevärde – andra flytande biobränslen 5.2.10.11. Medelvärde för nettovärmevärde – träkol 5.2.11. PRODUKTION AV FASTA BIOBRÄNSLEN OCH BIOGAS Den totala produktionen av fasta biobränslen (utom träkol) ska delas upp på följande bränslen: 5.2.11.1. Brännved, virkesavfall och biprodukter 5.2.11.1.1. Träpelletar som en del av Brännved, virkesavfall och biprodukter 5.2.11.2. Svartlut 5.2.11.3. Bagass 5.2.11.4. Animaliskt avfall 5.2.11.5. Annat vegetabiliskt material och växtavfall 5.2.11.6. Förnybart industriavfall Den totala produktionen av biogas ska delas upp på följande produktionsmetoder: 5.2.11.7. Biogas från anaerob jäsning: deponigas 5.2.11.8. Biogas från anaerob jäsning: rötslamsgas 5.2.11.9. Biogas från anaerob jäsning: annan biogas från anaerob jäsning 5.2.11.10. Biogas från termiska processer 5.2.12. IMPORT EFTER URSPRUNGSLAND OCH EXPORT EFTER BESTÄMMELSELAND Import ska redovisas efter ursprungsland och export efter bestämmelseland. Gäller för biobensin, bioetanol, biofotogen, biodiesel, andra flytande biobränslen och träpelletar. 5.3. Måttenheter El ska redovisas i GWh (gigawattimmar), värme i TJ (terajoule) och elkapacitet i MW (megawatt) Redovisade mängder ska anges i TJ (terajoule) enligt nettovärmevärde, utom träkol, biobensin, bioetanol, biofotogen, biodiesel och andra flytande biobränslen som ska redovisas i kt (kiloton). Värmevärden ska anges i MJ/t (megajoule per ton). Ytan för solfångare ska redovisas i 1 000 m 2 . Produktionskapaciteten ska anges i kt (kiloton) per år. 6. ÅRLIG STATISTIK OM KÄRNENERGI Följande uppgifter om civil användning av kärnenergi ska lämnas: 6.1. Förteckning över aggregat 6.1.1. ANRIKNINGSKAPACITET Den årliga separationskapaciteten vid anrikningsanläggningar i drift (isotopseparation av uran). 6.1.2. PRODUKTIONSKAPACITET FÖR FÄRSKA BRÄNSLEELEMENT Den årliga produktionskapaciteten vid bränslefabriker. MOX-bränslefabriker ingår inte. 6.1.3. PRODUKTIONSKAPACITETEN VID MOX-BRÄNSLEFABRIKER Den årliga produktionskapaciteten vid MOX-bränslefabriker. MOX-bränsle består av en blandning av plutonium och uran (blandoxidbränsle). 6.1.4 PRODUKTION AV FÄRSKA BRÄNSLEELEMENT Produktion av färdiga färska bränsleelement i kärnbränslefabriker. Stavar eller andra delprodukter ingår inte. MOX-bränslefabriker ingår inte heller. 6.1.5. PRODUKTION AV MOX-BRÄNSLEELEMENT Produktion av färdiga färska bränsleelement i MOX-bränslefabriker. Stavar eller andra delprodukter ingår inte. 6.1.6. PRODUKTION AV KÄRNVÄRME Den samlade mängden värme som genererats av kärnreaktorer för elproduktion eller andra tillämpningar. 6.1.7. GENOMSNITTLIG ÅRLIG UTBRÄNNING AV SLUTGILTIGT UTTAGNA BESTRÅLADE BRÄNSLEELEMENT Beräknat genomsnitt för utbränningen av bränsleelement som slutgiltigt har tagits ut ur kärnreaktorerna under det aktuella referensåret. Bränsleelement som tas ut tillfälligt och sannolikt kommer att sättas in igen ingår inte. 6.1.8. PRODUKTION AV URAN OCH PLUTONIUM VID UPPARBETNINGSANLÄGGNINGAR Uran och plutonium som under referensåret framställts vid upparbetningsanläggningar. 6.1.9. UPPARBETNINGSANLÄGGNINGARNAS KAPACITET (URAN OCH PLUTONIUM) Årlig upparbetningskapacitet för uran och plutonium. 6.2 Måttenheter tSWU (ton separationsenheter) för 6.1.1. tHM (ton tungmetall) för 6.1.4, 6.1.5 och 6.1.8. tHM (ton tungmetall) per år för 6.1.2, 6.1.3 och 6.1.9. TJ (terajoule) för 6.1.6. GWd/tHM (gigawattdag per ton tungmetall) för 6.1.7. ”BILAGA C MÅNATLIG ENERGISTATISTIK I denna bilaga beskrivs omfattning, enheter, rapporteringsperiod, frekvens, tidsfrist och former för översändning för månatlig insamling av energistatistik. Förklaringarna i bilaga A av termer gäller även för de termer som inte uttryckligen förklaras i denna bilaga. Följande bestämmelser gäller all uppgiftsinsamling som behandlas i denna bilaga: a) Rapporteringsperiod: Rapporteringsperioden för de uppgifter som lämnas in ska vara en kalendermånad. b) Frekvens: Uppgifterna ska redovisas varje månad. c) Översändningsformat: Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat. d) Överföringsmetod: Uppgifterna ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till Eurostats dataportal. 1. FASTA BRÄNSLEN 1.1. Aktuella energiprodukter I det här kapitlet behandlas redovisningen av följande: 1.1.1. Stenkol 1.1.2. Brunkol 1.1.3. Torv 1.1.4. Oljeskiffer och oljesand 1.1.5. Koksugnskoks 1.2. Förteckning över aggregat 1.2.1. Följande aggregat ska lämnas för stenkol: 1.2.1.1. Produktion 1.2.1.2. Tillvaratagna produkter 1.2.1.3. Import 1.2.1.4. Import från länder utanför EU 1.2.1.5. Export 1.2.1.6. Ingående lager totalt på det nationella territoriet Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt. 1.2.1.7. Utgående lager totalt på det nationella territoriet Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt. 1.2.1.8. Leveranser till huvudverksamhetsproducenter 1.2.1.9. Leveranser till koksverk 1.2.1.10. Leveranser till hela industrin 1.2.1.11. Leveranser till järn- och stålindustrin 1.2.1.12. Andra leveranser (tjänster, hushåll osv.). Mängden stenkol som levereras till sektorer som inte anges särskilt eller som inte ingår i omvandling, energi, industri eller transport. 1.2.2. Följande aggregat ska redovisas för brunkol, torv samt oljeskiffer och oljesand: 1.2.2.1. Produktion 1.2.2.2. Import 1.2.2.3. Export 1.2.2.4. Ingående lager totalt på det nationella territoriet Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt. 1.2.2.5. Utgående lager totalt på det nationella territoriet Detta är de mängder som innehas av gruvor, importörer och förbrukare som importerar direkt. 1.2.2.6. För torv kan lagerförändringar redovisas i stället för ingående och utgående lager totalt. 1.2.2.7. Leveranser till huvudverksamhetsproducenter 1.2.3. Följande aggregat ska lämnas för koksugnskoks: 1.2.3.1. Produktion 1.2.3.3. Import 1.2.3.4. Import från länder utanför EU 1.2.3.5. Export 1.2.3.6. Ingående lager totalt på det nationella territoriet Detta är de mängder som innehas av producenter, importörer och förbrukare som importerar direkt. 1.2.3.7. Utgående lager totalt på det nationella territoriet Detta är de mängder som innehas av producenter, importörer och förbrukare som importerar direkt. 1.2.3.8. Leveranser till järn- och stålindustrin 1.3. Måttenheter Redovisade mängder ska anges i kt (kiloton). 1.4. Tidsfrist för översändning av uppgifter Inom tre kalendermånader efter rapporteringsmånaden. 2. EL 2.1. Aktuella energiprodukter I det här kapitlet behandlas redovisningen av el. 2.2. Förteckning över aggregat Följande aggregat ska lämnas för el: 2.2.1. Nettoelproduktion från kärnkraftverk 2.2.2. Nettoelproduktion från konventionella värmekraftverk med hjälp av kol 2.2.3. Nettoelproduktion från konventionella värmekraftverk med hjälp av olja 2.2.4. Nettoelproduktion från konventionella värmekraftverk med hjälp av gas 2.2.5. Nettoelproduktion från konventionella värmekraftverk med hjälp av förbränningsbara förnybara bränslen (t.ex. fasta biobränslen, biogas, flytande biobränslen och förnybart kommunalt avfall) 2.2.6. Nettoelproduktion från konventionella värmekraftverk med hjälp av andra förbränningsbara bränslen som inte är förnybara (t.ex. ej förnybart industriavfall och ej förnybart kommunalt avfall) 2.2.7. Nettoelproduktion från rena vattenkraftverk 2.2.8. Nettoelproduktion från kombinerade vattenkraftverk 2.2.9. Nettoelproduktion från rena pumpkraftverk 2.2.10. Nettoelproduktion från vindkraftverk på land 2.2.11. Nettoelproduktion från vindkraftverk till havs 2.2.12. Nettoelproduktion från solcellsanläggningar 2.2.13. Nettoelproduktion från solvärmeanläggningar 2.2.14. Nettoelproduktion från geotermisk elproduktion 2.2.15. Nettoelproduktion från andra förnybara källor (t.ex. tidvattenenergi, vågenergi, havsenergi och andra icke förbränningsbara förnybara bränslen) 2.2.16. Nettoelproduktion av ospecificerat ursprung 2.2.17. Import 2.2.17.1. Varav från EU-länder 2.2.18. Export 2.2.18.1. Varav till EU-länder 2.2.19. El använd för pumpkraftverk 2.3. Måttenheter Redovisade mängder ska anges i GWh (gigawattimmar). 2.4. Tidsfrist för översändning av uppgifter Inom tre kalendermånader efter rapporteringsmånaden. 3. OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER 3.1. Aktuella energiprodukter Om inte annat anges är denna uppgiftsinsamling tillämplig på samtliga energiprodukter som förtecknas i kapitel 3.4 i bilaga A – OLJA (råolja och petroleumprodukter). Kategorin ”Andra produkter” omfattar både mängder som uppfyller definitionen i kapitel 3.4 i bilaga A och dessutom mängden lacknafta och industribensin, smörjmedel, bitumen och paraffinvaxer, så dessa produkter ska inte redovisas separat. 3.2. Förteckning över aggregat Följande aggregat ska redovisas för alla energiprodukter i föregående avsnitt, om inte annat anges: 3.2.1. TILLFÖRSEL AV RÅOLJA, NGL, INSATSVAROR TILL RAFFINADERIER, TILLSATSER OCH ANDRA KOLVÄTEN Följande aggregat ska redovisas för råolja, NGL, insatsvaror till raffinaderier, tillsatser/oxygenater, biobränslen samt andra kolväten: 3.2.1.1. Inhemsk produktion (ej tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier och biobränslen). 3.2.1.2. Tillförsel från andra källor (ej tillämpligt för råolja, NGL och insatsvaror till raffinaderier) 3.2.1.3. Återflöden Färdiga eller halvfärdiga produkter som återvänder från slutförbrukarna till raffinaderierna för behandling, blandning eller försäljning. De är normalt biprodukter av petrokemisk tillverkning. Endast tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier. 3.2.1.4. Överförda produkter Importerade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i raffinaderiet, utan leverans till slutförbrukarna. Endast tillämpligt för insatsvaror till raffinaderier. 3.2.1.5. Import 3.2.1.6. Export Anmärkning för import och export: Här ingår mängden råolja och produkter som importeras eller exporteras enligt behandlingsavtal (dvs. uppdragsraffinering). Råolja och NGL ska redovisas efter det första ursprungslandet, medan insatsvaror till raffinaderier och färdiga produkter ska redovisas efter det sista avsändningslandet. Här ingår alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerat naturgaskondensat och petroleumprodukter som importeras eller exporteras direkt av den petrokemiska industrin. 3.2.1.7. Direktförbrukning 3.2.1.8. Lagerförändringar Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal. 3.2.1.9. Observerad insats i raffinaderier Detta är den totala mängden olja (inkl. andra kolväten och tillsatser) som observerats ha inträtt i raffinaderiprocessen (insats i raffinaderier). 3.2.1.10. Raffinaderiförluster Differensen mellan Observerad insats i raffinaderier och Bruttoraffinaderiproduktion. Förluster kan uppstå under destillationsprocesserna på grund av avdunstning. Redovisade förluster är positiva. Volymen kan öka, men inte massan. 3.2.2. TILLFÖRSEL AV FÄRDIGA PRODUKTER Följande aggregat ska redovisas för råolja, NGL, raffinaderigas, etan, LPG, nafta, biobensin, annan bensin än biobensin, flygbensin, jetbränsle av bensintyp, biofotogen, flygfotogen som inte är biofotogen, annan fotogen, biodiesel, gasolja/dieselolja som inte är biobränslen, lågsvavlig eldningsolja, högsvavlig eldningsolja, petroleumkoks samt för andra produkter: 3.2.2.1. Tillförsel av primärprodukter 3.2.2.2. Bruttoraffinaderiproduktion (ej tillämpligt för råolja och NGL) 3.2.2.3. Återvunna produkter (ej tillämpligt för råolja och NGL) 3.2.2.4. Raffinaderibränsle (ej tillämpligt för råolja och NGL) Kapitel 2.3 i bilaga A Energisektorn – Petroleumraffinaderier; omfattar bränslen som förbrukas vid raffinaderiet för att producera el och värme för försäljning. 3.2.2.5. Import (ej tillämpligt för råolja, NGL och raffinaderigas) 3.2.2.6. Export (ej tillämpligt för råolja, NGL och raffinaderigas) Anm.: Anmärkningen om import och export i avsnitt 3.2.1 gäller. 3.2.2.7. Internationell bunkring (ej tillämpligt för råolja och NGL) 3.2.2.8. Överföring mellan produkter 3.2.2.9. Överförda produkter (ej tillämpligt för råolja och NGL) 3.2.2.10. Lagerförändringar (ej tillämpligt för råolja, NGL och raffinaderigas) Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal. 3.2.2.11. Observerad inhemsk bruttotillförsel Observerad tillförsel av färdiga petroleumprodukter från primära källor (t.ex. raffinaderier eller blandningsanläggningar) till den inhemska marknaden. 3.2.2.11.1. Internationell luftfart (endast tillämpligt för flygbensin, jetbränsle av bensintyp, biofotogen och flygfotogen som inte är biofotogen) 3.2.2.11.2. Huvudverksamhetsproducenters kraftverk 3.2.2.11.3. Väg (endast tillämpligt för LPG) 3.2.2.11.4. Inhemsk sjöfart och järnväg (endast tillämpligt för biodiesel och gasolja/dieselolja som inte är biobränslen) 3.2.2.12. Petrokemisk industri 3.2.2.13. Återflöden till raffinaderier (ej tillämpligt för råolja och NGL) 3.2.3. IMPORT EFTER URSPRUNG – EXPORT EFTER DESTINATION Import ska redovisas efter ursprungsland och export efter bestämmelseland. Anmärkningen om import och export i avsnitt 3.2.1 gäller. 3.2.4. LAGER Nedanstående ingående och utgående lager ska redovisas för alla energiprodukter (inkl. tillsatser/oxygenater) utom raffinaderigas: 3.2.4.1. Lager på nationellt territorium Lager på följande platser: raffinaderibehållare, bulkterminaler, tankar i rörsystem, pråmar och kustgående tankfartyg (när avgångs- och ankomsthamn ligger i samma land), tankfartyg i hamn i en medlemsstat (om deras last ska lossas i den hamnen), marinbunkring i inhemsk sjöfart. Här ingår inte lager av olja som förvaras i rörsystem, i järnvägstankvagnar, i tanklastbilar, i havsgående fartygsbunkring, på bensinstationer, i detaljhandeln och i bunkring till havs. 3.2.4.2. Lager som innehas för andra länder enligt bilaterala avtal mellan regeringar På nationellt territorium belägna lager som tillhör ett annat land och till vilka tillgången är garanterad enligt avtal mellan de berörda regeringarna. 3.2.4.3. Lager med känd utländsk destination Lager som inte ingår i punkt 3.2.4.2 på det nationella territoriet och som tillhör och är avsedda för ett annat land. Dessa lager kan finnas innanför eller utanför tullager. 3.2.4.4. Andra lager som förvaras i tullager Här ingår lager som inte inkluderats i punkt 3.2.4.2 eller 3.2.4.3 oavsett om de har tullklarerats eller ej. 3.2.4.5. Storförbrukares lager Här ingår lager som står under statlig kontroll. Denna definition inbegriper inte andra förbrukares lager. 3.2.4.6. Lager ombord på inkommande havsfartyg i hamn eller på redden Lager oavsett om de har tullklarerats eller ej. I denna kategori ingår inte lager ombord på fartyg på öppet hav. Här ingår olja i kustgående tankfartyg, om både avgångs- och ankomsthamn ligger i samma land. För inkommande fartyg med mer än en lossningshamn redovisas endast den mängd som lossas i det uppgiftslämnande landet. 3.2.4.7. Statliga lager på nationellt territorium Här ingår icke-militära lager som förvaras på det nationella territoriet av staten, som ägs av staten eller som kontrolleras och förvaras uteslutande för beredskapsändamål. Här ingår inte lager som innehas av statliga oljeföretag eller elbolag eller lager som innehas direkt av oljebolag för statens räkning. 3.2.4.8. Lager som innehas av lagerorganisationer på nationellt territorium Lager som innehas av både offentliga och privata sammanslutningar inrättade för att förvara lager uteslutande för beredskapsändamål. Här ingår inte obligatoriska lager som innehas av privata företag. 3.2.4.9. Alla andra lager som förvaras på nationellt territorium Alla andra lager som uppfyller villkoren i punkt 3.2.4.1. 3.2.4.10. Lager som förvaras utomlands enligt bilaterala avtal mellan regeringar Lager som tillhör det uppgiftslämnande landet men som förvaras i ett annat land och till vilka tillgången är garanterad enligt avtal mellan de berörda regeringarna. 3.2.4.10.1 Varav: Statliga lager 3.2.4.10.2 Varav: Lagerorganisationers lager 3.2.4.10.3 Varav: Andra lager 3.2.4.11. Lager som förvaras utomlands definitivt avsedda för import Lager som inte ingår i kategori 10 och som tillhör det uppgiftslämnande landet men som förvaras i ett annat land i väntan på import dit. 3.2.4.12. Andra lager i tullager Andra lager på det nationella territoriet som inte ingår i ovanstående kategorier. 3.2.4.13. Fyllnad i rörsystem Olja (råolja och petroleumprodukter) som förekommer i rörsystem och som är nödvändig för att upprätthålla flödet i rörsystemen. Dessutom ska en uppdelning av mängder efter land redovisas för 3.2.4.13.1 utgående lager som innehas för andra länder enligt officiella avtal, uppdelat efter mottagarland, 3.2.4.13.2 utgående lager som innehas för andra länder enligt officiella avtal, varav i form av stock tickets , uppdelat efter mottagarland, 3.2.4.13.3 utgående lager med känd utländsk destination, uppdelat efter mottagarland, 3.2.4.13.4 utgående lager som förvaras utomlands enligt officiella avtal, efter plats, 3.2.4.13.5 utgående lager som förvaras utomlands enligt officiella avtal, varav i form av stock tickets , efter plats, 3.2.4.13.6. utgående lager som förvaras utomlands definitivt avsedda för import till uppgiftslämnarens land, efter plats. Med ingående lager avses lager den sista dagen i månaden före rapporteringsmånaden. Med utgående lager avses lager den sista dagen i rapporteringsmånaden. 3.3. Måttenheter Redovisade mängder ska anges i kt (kiloton). 3.4. Tidsfrist för översändning av uppgifter Inom 55 dagar efter rapporteringsmånaden. 3.5. Geografiska anmärkningar Förtydligandena i kapitel 1 i bilaga A gäller med följande särskilda undantag, och uteslutande för statistisk rapportering: Schweiz omfattar Liechtenstein. 4. NATURGAS 4.1. Aktuella energiprodukter I det här kapitlet behandlas redovisningen av naturgas. 4.2. Förteckning över aggregat Följande aggregat ska redovisas för naturgas: 4.2.1. INHEMSK PRODUKTION All torr, marknadsfärdig produktion inom de nationella gränserna, inklusive produktion till havs. Produktionen mäts efter rening och avskiljning av NGL och svavel. Här ingår inte utvinningsförluster eller volymer som återinsprutas, släpps ut eller facklas. Här ingår volymer som används i naturgasindustrin, i gasutvinning, rörsystem och behandlingsanläggningar. 4.2.2. IMPORT (INKOMMANDE MÄNGD) 4.2.3. EXPORT (UTGÅENDE MÄNGD) Anmärkning för import och export: All naturgas som fysiskt passerat landets politiska gränser ska redovisas, oavsett om tullklarering har ägt rum eller ej. Detta gäller även naturgasmängder som transiteras genom landet, vilket innebär att de ska ingå i import och i export. Import av naturgaskondensat ska endast omfatta den torra, marknadsfärdiga ekvivalenten, inbegripet den mängd som används till egenförbrukning i återförgasningsprocessen. Den mängd som används till egenförbrukning vid återförgasning ska redovisas under Naturgasindustrins egenförbrukning och förluster (se 4.2.11). Alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerad LNG ska redovisas under Tillförsel från andra källor under Andra kolväten i kapitel 3 i denna bilaga (OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER). 4.2.4. LAGERFÖRÄNDRINGAR Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal. 4.2.5. OBSERVERAD INHEMSK BRUTTOTILLFÖRSEL Den här kategorin omfattar tillförsel av marknadsfärdig gas till den inhemska marknaden, inklusive gas som gasindustrin förbrukar för uppvärmning och drift av utrustning (dvs. förbrukning vid gasutvinning, i rörsystem och i behandlingsanläggningar); här ska även överförings- och distributionsförluster ingå. 4.2.6. INGÅENDE LAGER SOM FÖRVARAS PÅ NATIONELLT TERRITORIUM 4.2.8. UTGÅENDE LAGER SOM FÖRVARAS PÅ NATIONELLT TERRITORIUM 4.2.9. INGÅENDE LAGER SOM FÖRVARAS UTOMLANDS 4.2.10. UTGÅENDE LAGER SOM FÖRVARAS UTOMLANDS Anmärkning för lager: omfattar såväl gas i gasform som i kondenserad form. 4.2.11. NATURGASINDUSTRINS EGENFÖRBRUKNING OCH FÖRLUSTER Gasindustrins egenförbrukning för uppvärmning och drift av utrustning (dvs. förbrukning vid gasutvinning, i rörsystem och i behandlingsanläggningar); här ingår överförings- och distributionsförluster. 4.2.12. IMPORT (INKOMMANDE MÄNGD) EFTER URSPRUNG OCH EXPORT (UTGÅENDE MÄNGD) EFTER DESTINATION Import (inkommande mängd) ska redovisas efter ursprungsland och export (utgående mängd) efter bestämmelseland. Anmärkningen om import och export i avsnitt 4.2.3 gäller. Import och export ska redovisas endast för grannlandet eller land med direkt rörledningsförbindelse samt för det land där gasen lastats på fraktfartyg (gäller LNG). 4.3. Måttenheter Mängder ska redovisas i följande två enheter: 4.3.1. Som fysisk volym, i miljoner m 3 (miljoner kubikmeter) under normalt tryck och normal temperatur (15 °C, 101 325 Pa). 4.3.2. Som energiinnehåll, i TJ (terajoule) enligt bruttovärmevärdet. 4.4. Tidsfrist för översändning av uppgifter Inom 55 dagar efter rapporteringsmånaden. ”BILAGA D MÅNATLIG KORTFRISTIG STATISTIK I denna bilaga beskrivs omfattning, enheter, rapporteringsperiod, frekvens, tidsfrist och former för översändning för kortfristig månatlig insamling av statistiska uppgifter. Förklaringarna i bilaga A av termer gäller även för de termer som inte uttryckligen förklaras i denna bilaga. Följande bestämmelser gäller all uppgiftsinsamling som behandlas i denna bilaga: a) Rapporteringsperiod: Rapporteringsperioden för de uppgifter som lämnas in ska vara en kalendermånad. b) Frekvens: Uppgifterna ska redovisas varje månad. c) Översändningsformat: Översändningsformatet ska följa en lämplig kommunikationsstandard som anges av Eurostat. d) Överföringsmetod: Uppgifterna ska översändas eller laddas upp på elektronisk väg till Eurostats dataportal. 1. NATURGAS 1.1. Aktuella energiprodukter I det här kapitlet behandlas redovisningen av naturgas. 1.2. Förteckning över aggregat Följande aggregat ska redovisas: 1.2.1. Produktion 1.2.2. Import 1.2.3. Export 1.2.4. Lagerförändringar 1.2.5. Utgående lager totalt på det nationella territoriet 1.3. Måttenheter Redovisade mängder ska anges i TJ (terajoule) enligt bruttovärmevärdet. 1.4. Tidsfrist för översändning av uppgifter Inom en kalendermånad efter rapporteringsmånaden. 2. EL 2.1. Aktuella energiprodukter I det här kapitlet behandlas redovisningen av el. 2.2. Förteckning över aggregat Följande aggregat ska lämnas. 2.2.1. TOTAL ELPRODUKTION Total bruttomängd genererad el. Inkluderar egenförbrukning vid kraftverk. 2.2.2. IMPORT Mängden el betraktas som importerad när den har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering ägt rum eller ej. Om el transiteras genom ett land ska mängden redovisas både som import och export. 2.2.3. EXPORT Mängden el betraktas som exporterad när den har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering ägt rum eller ej. Om el transiteras genom ett land ska mängden redovisas både som import och export. 2.3. Måttenheter Redovisade mängder ska anges i GWh (gigawattimmar). 2.4. Tidsfrist för översändning av uppgifter Inom en kalendermånad efter rapporteringsmånaden. 2.5. Avvikelser och undantag Tyskland omfattas inte av denna uppgiftsinsamling. 3. OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER 3.1. Aktuella energiprodukter I det här kapitlet behandlas redovisningen av följande: 3.1.1. Råolja 3.1.2. LPG 3.1.3. Bensin (summan av motorbensin och flygbensin) 3.1.4. Fotogen (summan av flygfotogen och annan fotogen) 3.1.5. Gasolja/dieselolja 3.1.6. Eldningsolja 3.1.7. ”Olja totalt”, dvs. summan av samtliga ovan nämnda produkter utom råolja, och som även ska inbegripa alla andra petroleumprodukter som definieras i bilaga A (såsom raffinaderigas, etan, nafta, petroleumkoks, lacknafta och industribensin, paraffinvaxer, bitumen, smörjmedel m.m.). 3.2. Förteckning över aggregat Följande aggregat ska redovisas för alla energiprodukter i föregående avsnitt: 3.2.1. Produktion för råolja och raffinaderiproduktion (bruttoproduktion, inklusive raffinaderibränsle) för alla andra produkter som förtecknas i avsnitt 3.1. 3.2.2. Import 3.2.3. Export 3.2.4. Utgående lager 3.2.5. Lagerförändringar Lageruppbyggnad redovisas som ett positivt tal, medan lagerminskning redovisas som ett negativt tal. 3.2.6. Insats i raffinaderier (observerat genomflöde i raffinaderier) för råolja och efterfrågan på alla andra produkter som förtecknas i avsnitt 3.1. Efterfrågan definieras som leveranser eller försäljning på den inhemska marknaden (inhemsk förbrukning) plus raffinaderibränsle plus internationell sjöfarts- och luftfartsbunkring. Efterfrågan på olja totalt inbegriper råolja. 3.3. Måttenheter Redovisade mängder ska anges i kt (kiloton). 3.4. Tidsfrist för översändning av uppgifter Inom 25 dagar efter rapporteringsmånaden. ”