L_2023079SV.01000101.xml 17.3.2023 SV Europeiska unionens officiella tidning L 79/1 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2023/588 av den 15 mars 2023 om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 189.2, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 1 ) , och av följande skäl: (1) Europeiska rådet välkomnade i sina slutsatser av den 19–20 december 2013 förberedelserna inför nästa generations statliga satellitkommunikation genom ett nära samarbete mellan medlemsstaterna, kommissionen och Europeiska rymdorganisationen (ESA). Statlig satellitkommunikation har också angetts som ett inslag i den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016. Statlig satellitkommunikation kommer att bidra till EU:s reaktion på hybridhot och stödja EU:s strategi för sjöfartsskydd och EU:s politik för Arktis. (2) I Europeiska rådets slutsatser av den 21–22 mars 2019 betonades att unionen måste gå längre i utvecklingen av en konkurrenskraftig, säker, inkluderande och etisk digital ekonomi med konnektivitet i världsklass. (3) Enligt kommissionens meddelande av den 22 februari 2021 med titeln Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri ska man sikta mot att ”möjliggöra tillgång till höghastighetsuppkoppling för alla i Europa och ge ett motståndskraftigt konnektivitetssystem som gör det möjligt för Europa att förbli uppkopplat oavsett vad som händer”. (4) I En strategisk kompass för säkerhet och försvar , som antogs av rådet den 21 mars 2022, konstateras att unionens och dess medlemsstaters rymdinfrastruktur bidrar till vår motståndskraft och erbjuder viktiga tjänster som ersätter eller kompletterar markinfrastruktur för telekommunikation. Unionen uppmanas därför i kompassen att utarbeta ett förslag till ett rymdbaserat globalt och säkert unionskommunikationssystem. (5) En av komponenterna i unionens rymdprogram, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 ( 2 ) , är Govsatcom vars syfte är att säkerställa långsiktig tillgång till tillförlitliga, säkra, skalbara och kostnadseffektiva satellitkommunikationstjänster för Govsatcomanvändare. Enligt förordning (EU) 2021/696 kommer befintlig kapacitet att slås samman och delas genom Govsatcomnavet i Govsatcomkomponentens första fas, ungefär fram till och med 2025. I detta sammanhang kommer kommissionen att upphandla Govsatcomkapacitet från medlemsstater med nationella system och rymdkapacitet och från kommersiella satellitkommunikations- eller tjänsteleverantörer, med beaktande av unionens väsentliga säkerhetsintressen. I denna första fas kommer Govsatcomtjänsterna att införas på grundval av en steg-för-steg-strategi, mot bakgrund av att infrastrukturkapaciteten hos Govsatcomnav utökas. Denna strategi bygger också på premissen att om en detaljerad analys av den framtida tillgången och efterfrågan under den första fasen visar att strategin inte är tillräcklig för att täcka en förändrad efterfrågan, kommer det att vara nödvändigt att gå vidare till en andra fas och utveckla ytterligare skräddarsydd rymdinfrastruktur eller kapacitet genom samarbete med den privata sektorn, till exempel med unionens satellitoperatörer. (6) Den 22 mars 2017 godkände rådets kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik dokumentet High Level Civil Military User Needs for Governmental Satellite Communications (GOVSATCOM), som utarbetades av Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) och med vilket de militära användarkrav som Europeiska försvarsbyrån fastställt i stabernas gemensamma mål som antogs 2013 och de civila användarbehov som samlats in av kommissionen har slagits samman. Kommissionens efterföljande analyser visade att unionens nuvarande utbud av satellitkommunikation, baserat på kapacitet från såväl medlemsstater med nationella system som den privata sektorn, inte kan tillgodose vissa nya behov i den statliga efterfrågan som rör sig mot lösningar med högre säkerhet, låg latens och global täckning. Dessa behov bör övervakas och omprövas regelbundet. (7) Den senaste tidens tekniska framsteg har gjort det möjligt för kommunikationskonstellationer med icke-geostationära omloppsbanor (NGSO) att växa fram och gradvis erbjuda konnektivitetstjänster med hög hastighet och låg latens. Därför finns nu ett tillfälle att tillgodose de förändrade behoven hos användare med myndighetstillstånd genom att utveckla och bygga ut ytterligare infrastruktur, eftersom ansökningar hos Internationella teleunionen om de frekvenser som behövs för att tillhandahålla de tjänster som krävs för närvarande finns tillgängliga i unionen. Om dessa ansökningar om frekvenser inte utnyttjas kommer de att förfalla och tilldelas andra aktörer. Eftersom frekvenser och banpositioner är en allt knappare resurs bör kommissionen, genom ett öppet och transparent förfarande med medlemsstaterna, ta detta tillfälle i akt att med de medlemsstater som tillhandahåller ansökningar om frekvenser ingå särskilda licensavtal för tillhandahållande av statliga tjänster baserade på den statliga infrastrukturen. Den privata sektorn ansvarar för att skaffa de rättigheter till ansökningar om frekvenser som krävs för att tillhandahålla kommersiella tjänster. (8) Det finns en växande efterfrågan hos unionens statliga aktörer på säkra och tillförlitliga rymdbaserade satellitkommunikationstjänster, särskilt eftersom de är det mest genomförbara alternativet i situationer där markbaserade kommunikationssystem saknas, eller där de är utsatta för störningar eller otillförlitliga. Överkomligt prissatt och kostnadseffektiv tillgång till satellitkommunikation är också oumbärligt i områden där det inte finns någon markbunden infrastruktur, bland annat på öppet hav, i luftrummet, i avlägsna områden och där markbunden infrastruktur är utsatt för allvarliga avbrott eller inte är tillförlitlig i krissituationer. Satellitkommunikation kan öka den samlade resiliensen i kommunikationsnäten, till exempel genom att utgöra ett alternativ vid fysiska angrepp eller cyberattacker mot lokal markbunden infrastruktur, olyckor eller naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan. (9) Unionen bör säkerställa tillhandahållandet av motståndskraftiga, globala, säkra, skyddade, oavbrutna, garanterade och flexibla satellitkommunikationslösningar för föränderliga statliga behov och krav, som bygger på unionens tekniska och industriella bas, för att öka resiliensen i medlemsstaternas och unionens institutioners verksamhet. (10) Det är därför viktigt att inrätta ett nytt program, unionsprogrammet för säker konnektivitet ( programmet ), för tillhandahållandet av unionens satellitbaserade kommunikationsinfrastruktur med flera omloppsbanor för statlig användning, samtidigt som befintlig och framtida nationell och europeisk kapacitet integreras och kompletteras inom ramen för Govsatcomkomponenten och initiativet Europeisk kvantkommunikationsinfrastruktur (EuroQCI) vidareutvecklas och gradvis integreras i systemet för säker konnektivitet. (11) Programmet bör uppfylla de nya statliga behoven av lösningar med högre säkerhet, låg latens och global täckning. Det bör säkerställa tillhandahållandet av och långsiktig, världsomspännande och oavbruten tillgång till säkra, oberoende, tillförlitliga och kostnadseffektiva statliga satellitkommunikationstjänster, till stöd för motståndskraften hos och skyddet av kritisk infrastruktur, lägesbilder, yttre åtgärder, krishantering samt tillämpningar som är avgörande för unionens och medlemsstaternas ekonomi, säkerhet och försvar, genom en särskild statlig infrastruktur som integrerar och kompletterar Govsatcoms kapacitet. Programmet bör dessutom prioritera tillhandahållandet av statliga tjänster och göra det möjligt för den europeiska privata sektorn att, med beaktande av en marknadsundersökning som inbegriper samråd med användare med myndighetstillstånd, tillhandahålla kommersiella tjänster genom en kommersiell infrastruktur. (12) I Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/2481 ( 3 ) fastställs en rad mål för att främja utvecklingen av motståndskraftiga, säkra, högpresterande och hållbara digitala infrastrukturer i unionen, inbegripet ett digitalt mål för kommissionen och medlemsstaterna om att uppnå gigabitkonnektivitet för alla senast 2030. Programmet bör möjliggöra konnektivitet i hela unionen och i världen för medborgare och företag, inbegripet men inte begränsat till tillgång till överkomligt prissatt höghastighetsbredband som kan bidra till att undanröja döda kommunikationszoner och öka sammanhållningen i hela unionen, inbegripet i dess yttersta randområden, landsbygdsområden, perifera områden, avlägsna områden och isolerade områden och öar. Satellittjänsterna kan för närvarande inte ersätta de markbaserade nätverkens prestanda, men de kan överbrygga den digitala klyftan och, i tillämpliga fall, till och med bidra till de allmänna målen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 ( 4 ) . (13) Programmet bör därför bestå av definitions-, utformnings-, utvecklings- och valideringsverksamhet och därmed sammanhängande utbyggnadsverksamhet för anläggande av den inledande rymd- och markinfrastruktur som krävs för tillhandahållandet av de första statliga tjänsterna. Programmet bör sedan omfatta gradvis utbyggnadsverksamhet som syftar till att färdigställa både den rymdinfrastruktur och den markinfrastruktur som krävs för tillhandahållandet av statliga tjänster, som för närvarande inte är tillgänglig och som går utöver den modernaste tekniken för befintliga europeiska satellitkommunikationstjänster. Dessutom bör programmet verka för en utveckling av användarterminaler som kan utnyttja de avancerade kommunikationstjänsterna. Utnyttjandeverksamheten bör inledas så snart som möjligt och de första statliga tjänsterna bör som mål tillhandahållas senast 2024 så att behoven hos användare med myndighetstillstånd kan tillgodoses så snart som möjligt. Programmet bör sedan omfatta verksamhet vars syfte är att komplettera den rymd- och markinfrastruktur som krävs för full operativ kapacitet senast 2027. Tillhandahållandet av statliga tjänster, drift, underhåll och kontinuerlig förbättring av rymd- och markinfrastrukturen, när den väl har byggts ut, samt utvecklingen av framtida generationer av de statliga tjänsterna bör ingå i utnyttjandeverksamheten. (14) I juni 2019 undertecknade medlemsstaterna förklaringen om europeisk kvantkommunikationsinfrastruktur (EuroQCI) ( förklaringen ) varvid man enades om att samarbeta med kommissionen och med stöd av ESA för att utveckla en kvantkommunikationsinfrastruktur som täcker hela unionen. I enlighet med förklaringen syftar EuroQCI till att bygga ut en certifierad säker och obruten kvantkommunikationsinfrastruktur som gör det möjligt att överföra och lagra information och data och kunna länka samman kritiska offentliga kommunikationstillgångar i hela unionen. Programmet kommer att bidra till att uppfylla målen i förklaringen genom att utveckla en rymd- och markbaserad EuroQCI-infrastruktur som är integrerad i programmets statliga infrastruktur samt genom att utveckla och bygga ut den markbundna EuroQCI-infrastrukturen, som kommer att ägas av medlemsstaterna. Den rymd- och markbaserade och markbundna EuroQCI-infrastrukturen bör inom ramen för programmet utvecklas i två huvudfaser, en preliminär valideringsfas, som kan inbegripa utveckling och validering av flera olika tekniker och kommunikationsprotokoll, och en fullständig utbyggnadsfas, inklusive lämpliga lösningar för konnektivitet mellan satelliter och dataförmedling mellan satelliter, marken och den markbundna infrastrukturen. (15) En av EuroQCI:s huvudfunktioner blir att möjliggöra kvantdistribution av krypteringsnycklar (kvantnyckeldistribution). Tekniken och produkterna för kvantnyckeldistribution är ännu inte tillräckligt väl utvecklade för att kunna användas för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. De viktigaste säkerhetsproblemen i samband med kvantnyckeldistribution måste fortfarande lösas, till exempel standardiseringen av protokoll för kvantnyckeldistributionen, sidokanalsanalys och utvärderingsmetoder. Programmet bör därför stödja EuroQCI och göra det möjligt att inkludera godkända kryptoprodukter i infrastrukturen när de blir tillgängliga. (16) För att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på ett tillräckligt säkert sätt bör de primära lösningarna för att motverka kvantdatorhot vara en kombination av konventionella lösningar, postkvantkryptografi och eventuellt kvantnyckeldistribution i hybridmetoder. I programmet bör sådana metoder därför användas i syfte att säkerställa både den modernaste kryptografin och nyckeldistributionen. (17) För att utöka unionens satellitkommunikationskapacitet bör programmets infrastruktur baseras på, integrera och komplettera den infrastruktur som utvecklats för Govsatcomkomponenten. I synnerhet bör programmets markinfrastruktur grundas på Govsatcomnaven, i deras stegvis växande omfattning på grundval av användarnas behov genom andra marksegmenttillgångar, inbegripet i de medlemsstater som är villiga att bidra ytterligare, på grundval av operativa krav och säkerhetskrav. (18) Programmet bör förbättra säker konnektivitet över geografiska områden av strategiskt intresse, såsom Afrika och Arktis samt Östersjöområdet, Svartahavsområdet, Medelhavsområdet och Atlanten. De tjänster som tillhandahålls inom ramen för programmet bör också bidra till geopolitisk motståndskraft genom att erbjuda ytterligare konnektivitet i linje med politiska mål i dessa regioner och med det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 1 december 2021 med titeln The Global Gateway . (19) Utan att det påverkar kommunikationstjänsterna skulle de satelliter som byggs för programmet kunna utrustas med delsystem, inklusive nyttolaster, som kan möjliggöra en ökning av kapaciteten och tjänsterna hos komponenterna i unionens rymdprogram och därigenom möjliggöra utveckling av flera andra tjänster än kommunikationstjänster efter beslut programkommittén i relevant konstellation i enlighet med förordning (EU) 2021/696, vilka genomförs på de villkor som anges i den här förordningen. Om fördelarna för komponenterna i unionens rymdprogram fastställs på vederbörligt sätt med beaktande av användarnas behov och budgetbegränsningar, skulle dessa delsystem kunna utvecklas för att erbjuda alternativa positions-, navigerings- och tidsbestämningstjänster som kompletterar Galileo, säkerställa sändning av meddelanden inom Egnos ( European Geostationary Navigation Overlay Service ) med lägre latens, tillhandahålla rymdbaserade sensorer för rymdövervakning och stödja en förbättring av Copernicus nuvarande kapacitet, särskilt för räddningstjänster och civila säkerhetstjänster. Dessa delsystem skulle dessutom kunna tillhandahålla andra tjänster än kommunikationstjänster till medlemsstaterna, på villkor att detta inte påverkar programmets säkerhet och budget. (20) Med tanke på hur viktig den statliga markinfrastrukturen är för programmet, även för dess säkerhet, bör beslut om sådan infrastrukturs belägenhet fattas av kommissionen i enlighet med de allmänna säkerhetskraven och efter ett öppet och transparent förfarande i syfte att säkerställa en balanserad fördelning mellan medlemsstaterna. Utbyggnaden av programmets statliga markinfrastruktur, där även den infrastruktur som utvecklats inom ramen för Govsatcomkomponenten ingår, kan även omfatta Europeiska unionens rymdprogrambyrå ( byrån ) eller, när så är lämpligt och inom dess behörighetsområde, ESA. (21) Det är av avgörande betydelse för unionens och dess medlemsstaters säkerhet och för säkerställandet av de statliga tjänsternas säkerhet och integritet att programmets rymdtillgångar skjuts upp från unionens territorium. I vederbörligen motiverade undantagsfall bör sådana uppskjutningar kunna ske från ett tredjelands territorium. Utöver tunga och medelstora bärraketer skulle små bärraketer och mikrobärraketer kunna ge ytterligare flexibilitet som möjliggör snabb utbyggnad av rymdtillgångarna. (22) Det är viktigt att unionen äger alla materiella och immateriella tillgångar med anknytning till statlig infrastruktur som utvecklats inom ramen för programmet, med undantag för den markbundna EuroQCI-infrastrukturen, samtidigt som efterlevnaden av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna säkerställs, inbegripet artikel 17 i stadgan. Trots unionens äganderätt till dessa tillgångar bör unionen i enlighet med denna förordning, och när så anses lämpligt efter en bedömning från fall till fall, ha möjlighet att göra dessa tillgångar tillgängliga för tredje part eller att göra sig av med dem. (23) Unionsomfattande initiativ, såsom initiativet för säker konnektivitet, formas av ett brett deltagande av innovativa små och medelstora företag, uppstartsföretag och stora företag från föregående och efterföljande led i rymdsektorn i hela unionen. Under de senaste åren har vissa rymdaktörer utmanat rymdsektorn, särskilt uppstartsföretag och små och medelstora företag som har utvecklat rymdteknik och rymdtillämpningar som är innovativa och marknadsdrivna, ibland med olika affärsmodeller. För att säkerställa konkurrenskraften i unionens rymdekosystem bör programmet maximera användningen av innovativ och disruptiv teknik samt nya affärsmodeller som utvecklats av det europeiska rymdekosystemet, inbegripet den nya rymden (New Space), särskilt små och medelstora företag, midcap-bolag och uppstartsföretag som utvecklar ny rymdteknik och nya rymdtillämpningar som är marknadsdrivna, samtidigt som de täcker hela rymdvärdekedjan och omfattar föregående och efterföljande led. (24) Det är av största vikt att uppmuntra den privata sektorn att investera genom lämplig upphandling och aggregering av tjänstekontrakt, för att på så sätt minska osäkerheten och ge synlighet och förutsägbarhet för den offentliga sektorns behov av tjänster på lång sikt. För att säkerställa en framtida konkurrenskraftig europeisk rymdindustri bör programmet även bidra till utvecklingen av avancerade färdigheter på rymdrelaterade områden och stödja utbildnings- och fortbildningsinsatser samt främja lika möjligheter, jämställdhet och kvinnors egenmakt, i syfte att förverkliga unionsmedborgarnas fulla potential på detta område. (25) I linje med målen i kommissionens meddelande av den 11 december 2019 med titeln Den europeiska gröna given , bör programmet i möjligaste mån minimera sin miljöpåverkan. Även om rymdtillgångarna inte själva släpper ut växthusgaser när de används har tillverkningen av dem och tillhörande markanläggningar en miljöpåverkan. Åtgärder bör antas för att mildra denna påverkan. I detta syfte bör den upphandling som avses i programmet omfatta principer och åtgärder för hållbarhet, såsom bestämmelser för att minimera och kompensera för de växthusgasutsläpp som uppstår till följd av utvecklingen, produktionen och utbyggnaden av infrastrukturen samt åtgärder för att förhindra ljusföroreningar, såsom inverkan på markbaserade astronomiska observationer. (26) Eftersom antalet rymdfarkoster och mängden rymdskrot i omloppsbana ökar bör den nya europeiska konstellationen också uppfylla kriterier för hållbarhet i rymden och vara ett exempel på god praxis inom rymdtrafikledning och inom rymdövervakning och spårning (SST) för att minska mängden rymdskrot som produceras, förhindra sönderbrytningar och kollisioner i omloppsbana samt tillhandahålla lämpliga åtgärder för uttjänta rymdfarkoster. Eftersom legitima farhågor om skyddet av rymdmiljön diskuteras i internationella forum, till exempel i FN:s rymdkommitté, är det av yttersta vikt att unionen visar ledarskap när det gäller hållbarhet i rymden. De kontrakt som upphandlas inom ramen för programmet bör säkerställa att den teknik som används möjliggör högsta möjliga standard när det gäller hållbarhet samt energi- och resurseffektivitet. (27) De operativa kraven för de statliga tjänsterna bör baseras på bedömningen av behoven hos användare med myndighetstillstånd, samtidigt som hänsyn också tas till det nuvarande utbudet på marknaden. Vid bedömningen av dessa krav bör den nuvarande marknadskapaciteten användas i största möjliga utsträckning. Tjänsteportföljen för statliga tjänster bör utvecklas utifrån dessa operativa krav i kombination med de allmänna säkerhetskraven och den förändrade efterfrågan på statliga tjänster. Denna tjänsteportfölj bör innehålla referensramen för de statliga tjänsterna. Den bör även fastställa de tjänstekategorier som kompletterar den tjänsteportfölj av Govsatcomtjänster som inrättats inom ramen för förordning (EU) 2021/696. Kommissionen bör säkerställa enhetlighet och samstämmighet mellan Govsatcomkomponenten och programmet när det gäller operativa krav och säkerhetskrav. För att bibehålla bästa möjliga jämvikt mellan tillgång till och efterfrågan på tjänster bör tjänsteportföljen för statliga tjänster identifieras 2023 och kunna uppdateras regelbundet på grundval av samråd med medlemsstaterna mot bakgrund av dessa operativa krav och säkerhetskrav. (28) Satellitkommunikation är en knapp resurs som begränsas av satellitkapaciteten, frekvenserna och den geografiska täckningen. För att vara kostnadseffektiv och dra nytta av stordriftsfördelar bör programmet därför optimera matchningen mellan tillgång och efterfrågan avseende de statliga tjänsterna och undvika överkapacitet. Eftersom både efterfrågan och den potentiella tillgången förändras med tiden bör kommissionen övervaka behovet av att anpassa portföljen för de statliga tjänsterna närhelst detta förefaller vara nödvändigt. (29) Medlemsstaterna, rådet, kommissionen och utrikestjänsten samt unionens byråer och organ bör kunna bli programdeltagare i den mån som de väljer att godkänna användare av statliga tjänster eller tillhandahålla kapacitet, platser eller anläggningar. Med beaktande av att medlemsstaterna själva får besluta huruvida de godkänner nationella användare av statliga tjänster, bör medlemsstaterna inte förpliktas att bidra till programmet eller att tillhandahålla programinfrastrukturen. (30) Varje programdeltagare bör utse en behörig myndighet för säker konnektivitet som ska övervaka att användare och andra nationella enheter som är involverade i programmet följer de tillämpliga reglerna och säkerhetsförfarandena i enlighet med de allmänna säkerhetskraven. Programdeltagare får tilldela en befintlig myndighet denna funktion. (31) I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmets hela löptid, vilken ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel ( 5 ) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. (32) Programmets mål är förenliga med och kompletterar målen i andra unionsprogram, särskilt Horisont Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 ( 6 ) och rådets beslut (EU) 2021/764 ( 7 ) , programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 ( 8 ) , instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 ( 9 ) , Fonden för ett sammanlänkat Europa, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 ( 10 ) och i synnerhet unionens rymdprogram. (33) Horisont Europa kommer att anslå en särskild andel av sina komponenter i klustret Digitala frågor, industri och rymden till forsknings- och innovationsverksamhet som rör utveckling och validering av systemet för säker konnektivitet, inbegripet för den potentiella teknik som skulle utvecklas inom ramen för rymdekosystemet, inbegripet den nya rymden. Instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen kommer att anslå en särskild andel av sina medel till verksamhet som rör driften av systemet för säker konnektivitet och världsomspännande tillhandahållande av tjänster som kommer att göra det möjligt att erbjuda en rad tjänster till internationella partner. Unionens rymdprogram kommer att anslå en särskild andel av Govsatcomkomponenten till verksamhet som rör utvecklingen av Govsatcomnavet, som kommer att utgöra en del av markinfrastrukturen i systemet för säker konnektivitet. Finansieringen från dessa program bör genomföras i enlighet med reglerna för dessa program. (34) På grund av sina inneboende konsekvenser för unionens och medlemsstaternas säkerhet delar programmet också mål och principer med Europeiska försvarsfonden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 ( 11 ) . Därför bör en del av finansieringen från Europeiska försvarsfonden finansiera verksamheten inom ramen för programmet, särskilt den verksamhet som rör utbyggnaden av dess infrastruktur. (35) För att säkerställa att programmet genomförs med framgång är det viktigt att säkerställa att tillräckliga resurser finns tillgängliga. Medlemsstaterna bör kunna bidra med sin tekniska kompetens, sin sakkunskap och sitt stöd, särskilt när det gäller trygghet och säkerhet, eller när så är lämpligt och möjligt genom att ge programmet tillgång till data, information, tjänster och infrastruktur som är belägen på deras territorium. Programmet bör kunna erhålla ytterligare ekonomiska bidrag eller bidrag in natura från tredje part, inbegripet unionens byråer och organ, medlemsstater, tredjeländer som deltar i programmet eller internationella organisationer, i enlighet med relevanta avtal. (36) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 12 ) ( budgetförordningen ) är tillämplig på programmet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. (37) I enlighet med artikel 191.3 i budgetförordningen får en och samma kostnad aldrig täckas två gånger genom unionens budget. (38) Kommissionen bör vid behov och i nödvändig utsträckning kunna anlita tekniskt bistånd från vissa utomstående parter, i den mån unionens säkerhetsintressen bevaras. Andra enheter som medverkar i den offentliga styrningen av programmet bör också kunna anlita samma tekniska bistånd för fullgörandet av de uppgifter som de anförtros genom denna förordning. (39) Offentliga kontrakt som ingås inom ramen för programmet för verksamhet som finansieras genom programmet bör vara förenliga med unionens regler. I detta sammanhang bör unionen också ansvara för att fastställa vilka mål som ska eftersträvas när det gäller offentlig upphandling. (40) Programmet bygger på komplex och ständigt föränderlig teknik. Att förlita sig på sådan teknik medför osäkerhet och risker för offentliga kontrakt som tecknas inom ramen för programmet, särskilt som kontrakten kan röra långsiktiga åtaganden avseende utrustning eller tjänster. Särskilda åtgärder avseende offentliga kontrakt är därför nödvändiga som tillägg till reglerna i budgetförordningen. Det bör därför vara möjligt att införa en viss minsta grad av underentreprenad. När det gäller det sistnämnda bör uppstartsföretag och små och medelstora företag om möjligt prioriteras, särskilt för att möjliggöra deras gränsöverskridande deltagande. (41) För att uppfylla programmets mål är det viktigt att när så är lämpligt kunna begära kapacitet som erbjuds av offentliga och privata enheter i unionen som är verksamma inom rymdområdet, och också ha möjlighet att arbeta på internationell nivå med tredjeländer eller internationella organisationer. Därför bör det föreskrivas en möjlighet att utnyttja alla relevanta verktyg och förvaltningsmetoder i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och budgetförordningen samt gemensamma upphandlingsförfaranden. (42) Ett offentlig-privat samarbete är det lämpligaste systemet för att säkerställa att programmets mål kan uppnås. Det bör göra det möjligt att bygga vidare på unionens befintliga teknikbas och industriella bas för satellitkommunikation, inbegripet privata tillgångar, och tillhandahålla robusta och innovativa statliga tjänster, samt göra det möjligt för privata partner att komplettera programmets infrastruktur med ytterligare kapacitet att erbjuda kommersiella tjänster på marknadsvillkor genom egna ytterligare investeringar. Ett sådant system bör dessutom optimera kostnaderna för utbyggnad och drift genom att utvecklings- och utbyggnadskostnader för komponenter som är gemensamma för både statlig och kommersiell infrastruktur delas, samt driftskostnader genom att en hög grad av ömsesidigt ansvar för kapacitet möjliggörs. Detta bör även stimulera innovationen i det europeiska rymdekosystemet, bland annat den nya rymden, genom att delning av forsknings- och utvecklingsrisker mellan offentliga och privata partner möjliggörs. (43) För genomförandet av programmet bör ett antal nyckelprinciper följas i koncessionsavtal, varukontrakt, tjänstekontrakt, byggentreprenadkontrakt eller blandade kontrakt. Sådana kontrakt bör fastställa en tydlig fördelning av uppgifter och ansvar mellan offentliga och privata partner, inbegripet en tydlig riskfördelning mellan dem, i syfte att säkerställa att entreprenörerna tar på sig ansvaret för följderna av de eventuella brister som dessa är ansvariga för. Kontrakten bör säkerställa att entreprenörerna inte får någon överkompensation för tillhandahållandet av statliga tjänster, göra det möjligt för den privata sektorn att tillhandahålla kommersiella tjänster och säkerställa en lämplig prioritering av behoven hos användare med myndighetstillstånd. Kontrakten bör säkerställa att tillhandahållandet av tjänster via kommersiell infrastruktur sker under bevarande av unionens väsentliga intressen och programmets allmänna och specifika mål. Det är därför viktigt att åtgärder införs för att säkerställa att dessa väsentliga intressen och mål bevaras. Kommissionen bör särskilt kunna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa tjänsternas kontinuitet om entreprenören inte kan fullgöra sina skyldigheter. Kontrakten bör inbegripa lämpliga skyddsåtgärder för att bland annat förhindra intressekonflikter och potentiell snedvridning av konkurrensen till följd av tillhandahållandet av kommersiella tjänster, otillbörlig diskriminering eller alla andra dolda indirekta fördelar. Sådana skyddsåtgärder kan inbegripa särredovisning mellan statliga och kommersiella tjänster, inbegripet inrättande av en enhet som är strukturellt och juridiskt separerad från den vertikalt integrerade operatören för tillhandahållandet av statliga tjänster, samt öppen, rättvis, rimlig och icke-diskriminerande tillgång till den infrastruktur som krävs för tillhandahållandet av kommersiella tjänster. Befintliga leverantörer av markbundna tjänster bör därför ha tillgång till kommersiella tjänster på transparenta och icke-diskriminerande villkor. Kontrakten bör främja deltagande av uppstartsföretag och små och medelstora företag i hela värdekedjan och mellan medlemsstaterna. (44) Ett viktigt mål med programmet är att säkerställa unionens och medlemsstaternas säkerhet och stärka motståndskraften inom central teknik och i värdekedjor och samtidigt bevara en öppen ekonomi. Detta mål förutsätter i särskilda fall att villkor för stödberättigande och deltagande fastställs i syfte att säkerställa skyddet av integriteten, säkerheten och motståndskraften i unionens operativa system. Detta bör inte undergräva behovet av konkurrenskraft och kostnadseffektivitet. (45) I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ( 13 ) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 ( 14 ) , (Euratom, EG) nr 2185/96 ( 15 ) och (EU) 2017/1939 ( 16 ) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 ( 17 ) . I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete – Eppo enligt förordning (EU) 2017/1939 de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. (46) För att säkerställa skyddet av unionens ekonomiska intressen bör tredjeländer åläggas att bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. (47) För att optimera programmets effektivitet och inverkan bör åtgärder vidtas för att främja användningen och utvecklingen av öppna standarder, teknik med öppen källkod och interoperabilitet i arkitekturen för systemet för säker konnektivitet. En öppnare utformning av det systemet skulle kunna möjliggöra bättre synergier med andra delar av unionens rymdprogram eller nationella tjänster och tillämpningar, optimera kostnaderna genom att undvika dubbelarbete i utvecklingen av samma teknik, förbättra tillförlitligheten, främja innovation och dra nytta av fördelarna med bred konkurrens. (48) En sund offentlig styrning av programmet kräver en tydlig fördelning av ansvar och uppgifter mellan de olika aktörer som är involverade, för att undvika onödig överlappning och minska kostnadsöverskridanden och förseningar. Alla de aktörer som medverkar i styrningen bör, inom sitt behörighetsområde och i överensstämmelse med sina ansvarsområden, stödja uppnåendet av programmets mål. (49) Medlemsstaterna har länge varit aktiva på rymdområdet. De har system, infrastruktur och nationella byråer och organ på det området. De kan därför ge ett stort bidrag till programmet, särskilt genomförandet av det. De kan samarbeta med unionen för att främja programmets tjänster och tillämpningar och säkerställa samstämmighet mellan relevanta nationella initiativ och programmet. Kommissionen kan utnyttja de medel som står till medlemsstaternas förfogande, få bistånd från dem och, i enlighet med ömsesidigt överenskomna villkor, anförtro medlemsstaterna uppgifter i genomförandet av programmet. Medlemsstaterna bör i förekommande fall sträva efter att säkerställa att deras planer för återhämtning och resiliens är förenliga med och kompletterar programmet. Medlemsstaterna bör dessutom vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa skyddet av den markinfrastruktur som är belägen på deras territorier. Vidare bör medlemsstaterna kunna säkerställa att nödvändiga frekvenser för programmet finns tillgängliga och är skyddade på lämplig nivå, så att tillämpningar baserade på de erbjudna tjänsterna kan utvecklas och genomföras till fullo, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU ( 18 ) . De frekvenser som görs tillgängliga bör inte ha någon ekonomisk inverkan på programmet. (50) I enlighet med artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och som främjare av unionens allmänintresse ankommer det på kommissionen att genomföra programmet, ta det övergripande ansvaret och främja dess användning. I syfte att optimera resurserna och kompetensen hos de olika aktörerna bör kommissionen ha möjlighet att när så är motiverat anförtro vissa uppgifter till andra enheter. Kommissionen bör fastställa de viktigaste tekniska och operativa krav som är nödvändiga för att utveckla system och tjänster. Den bör göra detta efter samråd med medlemsstaternas experter, användare och andra berörda offentliga eller privata parter. Slutligen bör, i enlighet med artikel 4.3 i EUF-fördraget, utövandet av unionens befogenhet inte leda till att medlemsstaterna hindras från att utöva sina respektive befogenheter. För att unionens medel ska kunna användas på ett bra sätt är det dock lämpligt att kommissionen så långt som möjligt säkerställer enhetlighet mellan den verksamhet som bedrivs inom ramen för programmet och medlemsstaternas verksamhet, utan att ge upphov till onödigt dubbelarbete. (51) I artikel 154 i budgetförordningen anges att kommissionen, på grundval av resultaten av en förhandsbedömning, bör kunna förlita sig på de system och förfaranden som inrättats av personer eller enheter som anförtrotts genomförandet av medel från unionen. Vid behov bör särskilda justeringar av dessa system och förfaranden (tillsynsåtgärder) samt arrangemang för befintliga kontrakt fastställas i motsvarande överenskommelse om medverkan. (52) Med tanke på programmets globala täckning har det en stark internationell dimension. Internationella partner, deras regeringar och medborgare kommer att få ta del av programmets utbud av tjänster med ökade fördelar för unionens och medlemsstaternas internationella samarbete med dessa partner. I frågor som rör programmet kan kommissionen inom sitt behörighetsområde och för unionens räkning samordna verksamheten på det internationella planet. (53) Med utgångspunkt i den sakkunskap som utvecklats de senaste åren när det gäller förvaltning, drift och tillhandahållande av tjänster i samband med Galileo- och Egnoskomponenterna i unionens rymdprogram är byrån det lämpligaste organet att, under kommissionens överinseende, genomföra uppgifter som rör driften av den statliga infrastrukturen och tillhandahållandet av statliga tjänster. Den bör därför utveckla ytterligare relevant kapacitet för detta ändamål. Byrån bör sedan anförtros tillhandahållandet av statliga tjänster och bör kunna anförtros hela eller delar av den operativa förvaltningen av den statliga infrastrukturen. (54) När det gäller säkerhet bör byrån, med tanke på dess erfarenhet av detta område, genom sin styrelse för säkerhetsackreditering vara ansvarig för att säkerställa säkerhetsackrediteringen av statliga tjänster och statlig infrastruktur. Vidare bör byrån, med förbehåll för sin operativa mognadsgrad, särskilt vad gäller tillräckliga personella resurser, utföra de uppgifter som den tilldelats av kommissionen. När så är möjligt bör byrån utnyttja sin sakkunskap, till exempel genom verksamheten i det europeiska globala systemet för satellitnavigering (EGNSS). När byrån anförtros uppgifter bör tillräckliga personella, administrativa och finansiella resurser ställas till förfogande så att byrån fullt ut kan utföra sina uppgifter och uppdrag. (55) För att säkerställa driften av den statliga infrastrukturen och underlätta tillhandahållandet av statliga tjänster bör byrån ha tillåtelse att genom överenskommelser om medverkan anförtro särskild verksamhet till andra enheter inom deras respektive behörighetsområden, enligt de villkor för indirekt förvaltning som gäller för kommissionen och som fastställs i budgetförordningen. (56) ESA är en internationell organisation med omfattande sakkunskap på rymdområdet, bland annat inom satellitkommunikation, och är därför en viktig partner i genomförandet av de olika aspekterna av unionens rymdpolitik. I detta avseende bör ESA kunna tillhandahålla kommissionen sakkunskap, inbegripet för förberedelserna av specifikationerna för och genomförandet av programmets tekniska aspekter. I detta syfte bör ESA anförtros tillsynen av utvecklings- och valideringsverksamheten för programmet, och stödja utvärderingen av de kontrakt som ingås i samband med genomförandet av programmet. (57) Med tanke på rymdverksamhetens betydelse för unionens ekonomi och unionsmedborgarnas liv, bör en av programmets huvudprioriteter vara att uppnå och bibehålla en hög grad av säkerhet, särskilt för att skydda unionens och medlemsstaternas intressen, bland annat när det gäller säkerhetsskyddsklassificerade och känsliga icke säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. (58) Eftersom utrikestjänsten besitter särskild sakkunskap och regelbundet har kontakt med myndigheter i tredjeländer och med internationella organisationer, bör den kunna bistå kommissionen vid fullgörandet av vissa uppgifter med anknytning till programmets säkerhet på området yttre förbindelser, i enlighet med rådets beslut 2010/427/EU ( 19 ) . (59) Utan att det påverkar medlemsstaternas eget ansvar för den nationella säkerheten i enlighet med artikel 4.2 i EU-fördraget eller medlemsstaternas rätt att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 346 i EUF-fördraget, bör det inrättas en särskild styrning av säkerhetsfrågor i syfte att säkerställa ett smidigt genomförande av programmet. Denna styrning bör bygga på följande tre nyckelprinciper: För det första är det av avgörande betydelse att medlemsstaternas omfattande och unika erfarenhet av säkerhetsfrågor beaktas i största möjliga utsträckning. För det andra bör driften vara åtskild från säkerhetsackrediteringen, för att förhindra intressekonflikter och eventuella brister i tillämpningen av säkerhetsbestämmelserna. För det tredje är den enhet som ansvarar för förvaltningen av alla eller vissa delar av programmets infrastruktur också bäst lämpad att förvalta säkerheten för de uppgifter som den anförtrotts. Programmets säkerhet bör bygga på erfarenheterna från de senaste årens genomförande av unionens rymdprogram. En sund säkerhetsstyrning förutsätter också att rollerna fördelas på lämpligt sätt mellan de olika aktörerna. Eftersom kommissionen ansvarar för programmet bör den, utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet när det gäller den nationella säkerheten, tillsammans med medlemsstaterna fastställa de allmänna säkerhetskrav som är tillämpliga på programmet. I synnerhet när det gäller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter bör programmets säkerhetsstyrning återspegla rådets och medlemsstaternas respektive roller och behörighetsområden i utvärderingen och godkännandet av kryptoprodukter för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. (60) Cybersäkerheten och det fysiska skyddet i programmets infrastruktur, såväl på marken som i rymden samt dess fysiska redundans är av avgörande betydelse för att kontinuiteten i tjänsterna och systemdriften ska kunna säkerställas. Behovet av att skydda systemet och dess tjänster mot cyberattacker och hot mot satelliter, inbegripet genom att utnyttja ny teknik och genom att stödja insatser mot och återställning efter dessa cyberattacker, bör därför vederbörligen beaktas vid fastställandet av de allmänna säkerhetskraven. (61) Efter risk- och hotbildsanalysen bör kommissionen när så är lämpligt fastställa en struktur för att övervaka säkerheten. Den säkerhetsövervakningsstrukturen bör vara den enhet som följer de anvisningar som har utarbetats enligt rådets beslut (Gusp) 2021/698 ( 20 ) . (62) Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet när det gäller den nationella säkerheten bör kommissionen och den höga representanten, var och en inom sitt respektive behörighetsområde, säkerställa programmets säkerhet i enlighet med denna förordning och, i tillämpliga fall, beslut (Gusp) 2021/698. (63) De statliga tjänster som tillhandahålls genom programmet kommer att användas av unionens statliga aktörer i säkerhets-, försvars- och trygghetskritiska uppdrag och verksamheter samt skydd av kritisk infrastruktur. Därför bör sådana tjänster och sådan infrastruktur omfattas av säkerhetsackreditering. (64) Det är nödvändigt att säkerhetsackrediteringen genomförs på grundval av kollektivt ansvar för säkerheten i unionen och dess medlemsstater, genom en strävan efter samförstånd och samverkan med alla parter som berörs av säkerhet, och att ett förfarande för permanent riskövervakning införs. Det är också nödvändigt att den tekniska säkerhetsackrediteringen utförs av branschfolk med betryggande kompetens för ackreditering av komplexa system och med lämpligt säkerhetsgodkännande. (65) Enligt artikel 17 i EU-fördraget är kommissionen ansvarig för förvaltningen av program som, i enlighet med reglerna i budgetförordningen, kan vidaredelegeras till tredje part inom ramen för indirekt förvaltning. I detta sammanhang måste kommissionen säkerställa att de uppgifter som utförs av tredje part för att genomföra programmet inom ramen för indirekt förvaltning inte undergräver programmets säkerhet, särskilt när det gäller kontroll av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Det bör därför klargöras att, om kommissionen anförtror ESA att utföra uppgifter inom ramen för programmet, ska motsvarande överenskommelser om medverkan säkerställa att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som genererats av ESA betraktas som säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med rådets beslut 2013/488/EU ( 21 ) och kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 ( 22 ) skapade under kommissionens överinseende. (66) Programmets statliga tjänster skulle också kunna användas i säkerhets- och trygghetskritiska uppdrag och insatser av aktörer i unionen och medlemsstaterna. För att skydda unionens och medlemsstaternas väsentliga säkerhetsintressen behövs därför åtgärder för att säkerställa en nödvändig nivå av oberoende från tredje parter (tredjeländer och enheter från tredjeländer) som omfattar alla inslag i programmet. Sådana åtgärder skulle kunna innefatta rymd- och markteknik på komponent-, delsystems- eller systemnivå, tillverkningsindustrier, ägare och operatörer av rymdsystem samt fysisk lokalisering av komponenter till marksystemet. (67) Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer samt länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken får tillåtas att delta i programmet på grundval av ett avtal som ingås i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget. (68) Enligt rådets beslut (EU) 2021/1764 ( 23 ) är personer och enheter i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering i enlighet med programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. (69) Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ( 24 ) bör programmet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets effekter. Vid utvärderingen av programmet bör hänsyn tas till resultaten av den utvärdering av unionens rymdprogram rörande Govsatcomkomponenten som utförts inom ramen för förordning (EU) 2021/696. (70) För att säkerställa indikatorernas fortsatta ändamålsenlighet när det gäller rapporteringen om programmets framsteg och programmets övervaknings- och utvärderingsram, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra bilagan till denna förordning när det gäller indikatorerna, komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en övervaknings- och utvärderingsram samt komplettera denna förordning genom att specificera särdragen hos en databas över programmets rymdtillgångar och metoden och processerna för underhåll och uppdateringar av databasen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. (71) För att främja en sund offentlig styrning och med tanke på synergierna mellan programmet och Govsatcomkomponenten, bör den programkommitté som inrättats inom ramen för förordning (EU) 2021/696 i Govsatcomkonstellationen också fungera som kommitté för programmet. I frågor som rör programmets säkerhet bör programkommittén sammanträda i en särskild säkerhetskonstellation. (72) Eftersom sund offentlig styrning förutsätter en enhetlig förvaltning av programmet, snabbare beslutsfattande och lika tillgång till information, skulle företrädare för enheter som anförtrotts uppgifter med anknytning till programmet kunna delta som observatörer i arbetet i den programkommitté som inrättats med stöd av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 ( 25 ) . Av samma anledning skulle företrädare för tredjeländer och internationella organisationer som har ingått ett internationellt avtal med unionen med anknytning till programmet kunna delta i programkommitténs arbete, med förbehåll för säkerhetsrestriktioner och i enlighet med avtalsvillkoren. Företrädarna för de enheter som anförtrotts uppgifter med anknytning till programmet, tredjeländer och internationella organisationer bör inte ha rätt att delta i programkommitténs röstningsförfaranden. Villkoren för observatörernas och de tillfälliga deltagarnas deltagande bör fastställas i programkommitténs arbetsordning. (73) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad avser antagandet av närmare regler om tillhandahållandet av statliga tjänster, de operativa kraven för statliga tjänster, tjänsteportföljen för statliga tjänster, beslut om medverkan rörande överenskommelser om medverkan och arbetsprogrammen, samt fastställandet av ytterligare krav för tredjeländers och internationella organisationers deltagande i programmet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. (74) Statliga tjänster baserade på statlig infrastruktur bör i regel tillhandahållas avgiftsfritt till användare med myndighetstillstånd. Kapaciteten för dessa tjänster är dock begränsad. Om kommissionen efter en analys kommer fram till att det råder brist på kapacitet bör det i vederbörligen motiverade fall där efterfrågan överstiger tillgångskapaciteten vara tillåtet att anta en prispolitik som en del av dessa detaljerade regler för tillhandahållandet av tjänster, i syfte att matcha tillgång och efterfrågan på tjänsterna. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad avser antagandet av en sådan prispolitik. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. (75) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad avser fastställandet av de åtgärder som krävs för att bestämma lokaliseringen av centrumen i den statliga markinfrastrukturen. Kommissionen bör kunna ta hänsyn till operativa krav och säkerhetskrav samt befintlig infrastruktur vid valet av sådana platser. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. (76) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter avseende fastställandet av allmänna säkerhetskrav. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. Medlemsstaterna bör kunna utöva maximal kontroll över programmets allmänna säkerhetskrav. När kommissionen antar genomförandeakter på programmets säkerhetsområde, bör den biträdas av programkommittén som sammanträder i en särskild säkerhetskonstellation. Med tanke på säkerhetsfrågornas känsliga natur bör programkommitténs ordförande sträva efter att finna lösningar som vinner största möjliga stöd inom programkommittén. Kommissionen bör inte anta genomförandeakter som fastställer de allmänna säkerhetskraven för programmet i de fall då programkommittén inte avger något yttrande. Om det annars föreskrivs att programkommitténs säkerhetskonstellation ska delta bör ett sådant deltagande ske i enlighet med programkommitténs arbetsordning. (77) Programmet kompletterar unionens befintliga rymdprogram genom att integrera och utvidga dess mål och åtgärder för att skapa ett säkert och rymdbaserat konnektivitetssystem för unionen. Utvärderingen av programmet bör ta hänsyn till detta. (78) Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av att åtgärdens omfattning och verkningar överskrider varje enskild medlemsstats ekonomiska och tekniska kapacitet, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (79) Programmet bör inrättas för en femårsperiod så att dess löptid anpassas till löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ( 26 ) . (80) För att denna förordning ska kunna börja genomföras så snart som möjligt med sikte på uppfyllandet av dess mål, bör den träda i kraft så snart som möjligt. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I Allmänna bestämmelser Artikel 1 Innehåll Genom denna förordning inrättas unionens program för säker konnektivitet ( programmet ) för den återstående löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027. I denna förordning fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2023–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering samt reglerna för genomförande av programmet, med beaktande av förordning (EU) 2021/696. Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: 1. rymdfarkost : en rymdfarkost enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) 2021/696. 2. rymdskrot : rymdskrot enligt definitionen i artikel 2.4 i förordning (EU) 2021/696. 3. nyttolast : utrustning som medförs av en rymdfarkost för utförande av ett visst uppdrag i rymden. 4. rymdekosystem : ett nätverk av samverkande företag som är verksamma i värdekedjor inom rymdsektorn, från de minsta uppstartsföretagen till de största företagen, vilket omfattar rymdmarknadens föregående och efterföljande led. 5. Europeiska kvantkommunikationsinfrastrukturen eller EuroQCI : en sammanlänkad rymd- och markbaserad och markbunden infrastruktur som är integrerad i systemet för säker konnektivitet och som använder kvantbaserad teknik. 6. Govsatcomnav : ett Govsatcomnav enligt definitionen i artikel 2.23 i förordning (EU) 2021/696. 7. byrån : Europeiska unionens rymdprogrambyrå, inrättad genom förordning (EU) 2021/696. 8. säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter : säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt definitionen i artikel 2.25 i förordning (EU) 2021/696. 9. känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter : känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter enligt definitionen i artikel 2.26 i förordning (EU) 2021/696. 10. blandfinansieringsinsats : en blandfinansieringsinsats enligt definitionen i artikel 2.27 i förordning (EU) 2021/696. Artikel 3 Programmets mål 1. Programmets allmänna mål ska vara att a) på unionens territorium och i hela världen säkerställa tillhandahållande och långsiktig och oavbruten tillgång till säkra, oberoende, högkvalitativa, tillförlitliga och kostnadseffektiva statliga satellitkommunikationstjänster för användare med myndighetstillstånd, genom att inrätta ett system med flera omloppsbanor för säker konnektivitet under civil kontroll och genom att stödja skydd av kritisk infrastruktur i den mening som avses i rådets direktiv 2008/114/EG ( 27 ) , lägesbilder, yttre åtgärder, krishantering samt tillämpningar som är avgörande för ekonomin, miljön, säkerhet och försvar, så att unionens och medlemsstaternas motståndskraft och oberoende ökar och deras tekniska och industriella bas för satellitkommunikation stärks, samtidigt som man undviker att i alltför hög grad förlita sig på lösningar baserade utanför unionen, särskilt för kritisk infrastruktur och tillgång till rymden, b) göra det möjligt för den privata sektorn att på marknadsvillkor tillhandahålla kommersiella tjänster eller tjänster som erbjuds användare med myndighetstillstånd via kommersiell infrastruktur i enlighet med unionens tillämpliga konkurrensrätt för att bland annat underlätta ytterligare utveckling av världsomfattande höghastighetsbredband och sömlös konnektivitet samt undanröja döda kommunikationszoner och stärka sammanhållningen mellan medlemsstaternas territorier, och samtidigt överbrygga den digitala klyftan och i tillämpliga fall bidra till de allmänna mål som avses i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/1972. 2. Programmets specifika mål ska vara att a) komplettera och integrera befintlig och framtida kapacitet inom ramen för Govsatcomkomponenten i systemet för säker konnektivitet, b) öka motståndskraften, säkerheten och oberoendet hos unionens och medlemsstaternas kommunikationstjänster, c) vidareutveckla och gradvis integrera EuroQCI i systemet för säker konnektivitet, d) säkerställa nyttjanderätt för banpositioner och relevanta frekvenser, e) öka stabiliteten hos unionens och medlemsstaternas kommunikationstjänster samt unionens cyberresiliens genom att utveckla redundans, passivt, proaktivt och reaktivt cyberskydd och operativ cybersäkerhet samt skyddsåtgärder mot cyberhot och andra åtgärder mot elektromagnetiska hot, f) möjliggöra, när så är möjligt, utveckling av kommunikationstjänster och ytterligare andra tjänster än kommunikationstjänster, i synnerhet genom att förbättra komponenterna i unionens rymdprogram, och därmed skapa synergier mellan dem och utöka deras kapacitet och tjänster, liksom utveckling av andra tjänster än kommunikationstjänster som ska tillhandahållas medlemsstaterna, genom att hysa ytterligare satellitdelsystem, inbegripet nyttolaster, g) uppmuntra innovation och effektivitet samt utveckling och användning av disruptiv teknik och innovativa affärsmodeller i hela det europeiska rymdekosystemet, inbegripet den nya rymdens aktörer, nya deltagare, uppstartsföretag och små och medelstora företag, i syfte att stärka konkurrenskraften i unionens rymdsektor, h) förbättra säker konnektivitet över geografiska områden av strategiskt intresse, såsom Afrika och Arktis samt Östersjöområdet, Svartahavsområdet, Medelhavsområdet och Atlanten, i) förbättra säkerheten och hållbarheten för verksamhet i yttre rymden genom att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa och främja ansvarsfullt beteende i rymden i samband med programmets genomförande, inbegripet genom att försöka hindra att mängden rymdskrot ökar. 3. Prioriteringen och utvecklingen av de ytterligare andra tjänster än kommunikationstjänster som avses i punkt 2 f i denna artikel och deras respektive finansiering ska överensstämma med målen för förordning (EU) 2021/696 och ska granskas av relevant konstellation av programkommittén i enlighet med förordning (EU) 2021/696. Artikel 4 Programverksamhet 1. Tillhandahållandet av de statliga tjänster som avses i artikel 10.1 ska säkerställas genom följande gradvisa verksamhet som ska komplettera och integrera Govsatcomkomponenten i systemet för säker konnektivitet: a) Definitions-, utformnings-, utvecklings- och valideringsverksamhet samt därmed sammanhängande utbyggnadsverksamhet för anläggande av den rymd- och markinfrastruktur som krävs för att tillhandahålla de första statliga tjänsterna senast 2024. b) Gradvis utbyggnadsverksamhet för att fullborda den rymd- och markinfrastruktur som krävs för att tillhandahålla avancerade statliga tjänster i syfte att tillgodose behoven hos användare med myndighetstillstånd så snart som möjligt, med sikte på att nå full operativ kapacitet senast 2027. c) Utveckling och utbyggnad av EuroQCI för gradvis integrering i systemet för säker konnektivitet. d) Utnyttjandeverksamhet för tillhandahållande av statliga tjänster, som omfattar drift, underhåll, löpande förbättring och skydd av rymd- och markinfrastrukturen, inbegripet upprustning samt hantering av infrastrukturens åldrande. e) Utveckling av framtida generationer av rymd- och markinfrastruktur och utveckling av statliga tjänster. 2. Tillhandahållande av kommersiella tjänster ska säkerställas av de entreprenörer som avses i artikel 19. Artikel 5 Infrastruktur i systemet för säker konnektivitet 1. Systemet för säker konnektivitet ska upprättas genom definition, utformning, utveckling, uppbyggnad och drift av en konnektivitetsinfrastruktur med flera omloppsbanor, vilken är anpassad till utvecklingen av den statliga efterfrågan på satellitkommunikation samt erbjuder låg latens. Den ska vara modulär i syfte att uppnå de mål som avses i artikel 3 och inrätta den tjänsteportfölj för statliga tjänster som fastställs i artikel 10.1. Den ska komplettera och integrera den befintliga och framtida kapacitet som används inom ramen för Govsatcomkomponenten. Den ska bestå av en statlig infrastruktur som avses i punkt 2 i den här artikeln och en kommersiell infrastruktur enligt punkt 4 i den här artikeln. 2. Den statliga infrastrukturen för systemet för säker konnektivitet ska omfatta alla tillhörande mark- och rymdtillgångar som krävs för att tillhandahålla de statliga tjänsterna enligt artikel 10.1 a och b i denna förordning, inbegripet följande tillgångar: a) Antingen satelliter eller satellitdelsystem, inklusive nyttolaster. b) EuroQCI. c) Infrastruktur för övervakning av säkerheten i statlig infrastruktur och statliga tjänster. d) Markinfrastruktur för tillhandahållande av tjänster till användare med myndighetstillstånd, inbegripet den Govsatcom-marksegmentinfrastruktur som ska byggas ut, särskilt de Govsatcomnav som avses i artikel 67 i förordning (EU) 2021/696. Den statliga infrastrukturen ska, där så är lämpligt, hysa ytterligare satellitdelsystem, i synnerhet nyttolaster, som kan användas som en del av den rymdbaserade infrastrukturen för de komponenter i unionens rymdprogram som anges i artikel 3 i förordning (EU) 2021/696 på de villkor som anges i den förordningen samt satellitdelsystem som används för tillhandahållande av andra tjänster än kommunikationstjänster till medlemsstaterna. 3. Kommissionen ska genom genomförandeakter vid behov anta de åtgärder som krävs för att bestämma lokaliseringen av centrumen i den statliga markinfrastrukturen, i enlighet med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3 i denna förordning, genom en öppen och transparent process. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3 i denna förordning. För att skydda unionens och dess medlemsstaters säkerhetsintressen ska de centrum som avses i första stycket i denna punkt om möjligt vara belägna på medlemsstaternas territorium och regleras av ett värdavtal i form av ett administrativt avtal mellan unionen och den berörda medlemsstaten. Om det inte är möjligt att förlägga centrumen till medlemsstaternas territorium får kommissionen bestämma lokaliseringen av sådana centrum på territoriet för medlemmar av Efta som är medlemmar i EES eller på ett annat tredjelands territorium, under förutsättning att ett värdavtal mellan unionen och det berörda tredjelandet ingås i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget. Trots vad som sägs i första stycket i denna punkt ska lokaliseringen av Govsatcomnaven bestämmas i enlighet med artikel 67.2 i förordning (EU) 2021/696. 4. Den kommersiella infrastrukturen för systemet för säker konnektivitet ska omfatta alla andra rymd- och marktillgångar än de som utgör en del av den statliga infrastrukturen. Den kommersiella infrastrukturen får inte försämra den statliga infrastrukturens prestanda eller säkerhet. Den kommersiella infrastrukturen och eventuella därmed förknippade risker ska i sin helhet finansieras av de entreprenörer som avses i artikel 19 i syfte att uppnå det mål som avses i artikel 3.1 b. 5. För att skydda unionens säkerhetsintressen ska rymdtillgångarna i den statliga infrastrukturen skjutas upp av befintliga och framtida tjänsteleverantörer, inbegripet sådana som använder små bärraketer och mikrobärraketer, som uppfyller villkoren för stödberättigande och deltagande i artikel 22 och, endast i motiverade undantagsfall, från ett tredjelands territorium. Artikel 6 Äganderätt till och användning av tillgångar 1. Unionen ska vara ägare till samtliga materiella och immateriella tillgångar som ingår i den statliga infrastruktur som utvecklats inom ramen för programmet enligt artiklarna 5.2 och 19.10, med undantag för den markbundna EuroQCI-infrastrukturen, som ska ägas av medlemsstaterna. I detta syfte ska kommissionen säkerställa att kontrakt, avtal och andra arrangemang som rör verksamhet som kan leda till att sådana tillgångar uppstår eller utvecklas innehåller bestämmelser som säkerställer unionens äganderätt till dessa tillgångar. 2. Kommissionen ska säkerställa att unionen har följande rättigheter: a) Nyttjanderätt till de frekvenser som krävs för överföring av de signaler som genereras av den statliga infrastrukturen, i enlighet med tillämpliga lagar och andra författningar och relevanta licensavtal, som möjliggörs av de relevanta ansökningar om frekvenser som lämnas in av medlemsstaterna och som förblir under medlemsstaternas ansvar. b) Rätt att prioritera tillhandahållandet av de statliga tjänsterna framför kommersiella tjänster, i enlighet med de villkor som ska fastställas i de kontrakt som avses i artikel 19 och genom att beakta behoven hos de användare med myndighetstillstånd som avses i artikel 12.1. 3. Kommissionen ska sträva efter att ingå kontrakt, avtal eller andra arrangemang med tredje parter, inbegripet de entreprenörer som avses i artikel 19, vad gäller följande: a) Tidigare äganderätt till materiella och immateriella tillgångar som ingår i den statliga infrastrukturen. b) Förvärv av äganderätt eller licensrättigheter med avseende på andra materiella och immateriella tillgångar som är nödvändiga för genomförandet av den statliga infrastrukturen. 4. När de tillgångar som avses i punkterna 1, 2 och 3 utgörs av immateriella rättigheter, ska kommissionen förvalta dessa rättigheter så effektivt som möjligt, med beaktande av a) behovet av att skydda tillgångarna och ge dem värde, b) alla berörda parters legitima intressen, c) behovet av att säkerställa konkurrenskraftiga och välfungerande marknader och att utveckla ny teknik, d) behovet av kontinuiteten i de tjänster som tillhandahålls genom programmet. 5. Kommissionen ska, när så är lämpligt, säkerställa att relevanta kontrakt, avtal och andra arrangemang omfattar möjligheten att överlåta dessa immateriella rättigheter till tredje part eller att bevilja tredje part licenser för dessa rättigheter, inbegripet till den immateriella rättighetens upphovsman, och att en sådan tredje part vid behov fritt kan åtnjuta dessa rättigheter för att utföra sina uppgifter enligt denna förordning. Artikel 7 Åtgärder till stöd för ett innovativt och konkurrenskraftigt rymdekosystem i unionen 1. Programmet ska i enlighet med det mål som avses i artikel 3.2 g i denna förordning stödja ett innovativt och konkurrenskraftigt rymdekosystem i unionen, inbegripet den nya rymden, särskilt den verksamhet som anges i artikel 6 i förordning (EU) 2021/696. 2. Kommissionen ska stimulera innovation i unionens rymdekosystem, inbegripet den nya rymden, under programmets hela löptid genom att a) fastställa kriterier för tilldelning av de kontrakt som avses i artikel 19 för att säkerställa ett så brett deltagande som möjligt av uppstartsföretag och små och medelstora företag från hela unionen och längs hela värdekedjan, b) kräva att de entreprenörer som avses i artikel 19 lägger fram en plan för att i enlighet med artikel 21 maximera integreringen av nya aktörer, uppstartsföretag och små och medelstora företag från hela unionen i den verksamhet som omfattas av de kontrakt som avses i artikel 19, c) kräva genom de kontrakt som avses i artikel 19 att nya aktörer, uppstartsföretag, små och medelstora företag och midcap-bolag från hela unionen kan leverera sina egna tjänster till slutanvändare, d) främja användningen och utvecklingen av öppna standarder, teknik med öppen källkod och driftskompatibilitet i arkitekturen för systemet för säker konnektivitet, i syfte att möjliggöra synergier, optimera kostnader, förbättra tillförlitligheten, främja innovation och dra nytta av fördelarna med bred konkurrens, e) främja utvecklingen och produktionen i unionen av kritisk teknik som krävs för utnyttjandet av statliga tjänster. 3. Kommissionen ska även a) stödja upphandling och aggregering av tjänstekontrakt för programmets behov i syfte att mobilisera och stimulera privata investeringar på lång sikt, bland annat genom gemensam upphandling, b) främja och uppmuntra ett ökat deltagande av kvinnor och fastställa jämställdhets- och inkluderingsmål i upphandlingsdokumenten, c) bidra till utvecklingen av avancerade färdigheter på rymdrelaterade områden och till utbildningsverksamhet. Artikel 8 Miljömässig hållbarhet och hållbarhet i rymden 1. Programmet ska genomföras i syfte att säkerställa miljömässig hållbarhet och hållbarhet i rymden. Därför ska de kontrakt och förfaranden som avses i artikel 19 innehålla bestämmelser om a) minimering av de växthusgasutsläpp som uppstår till följd av utvecklingen, produktionen och utbyggnaden av infrastrukturen, b) upprättande av ett system för att kompensera för de återstående växthusgasutsläppen, c) lämpliga åtgärder för att minska synlig och osynlig strålningsförorening som rymdfarkoster orsakar och som kan hindra astronomiska observationer eller andra typer av forskning och observationer, d) användning av lämplig kollisionsförhindrande teknik för rymdfarkoster, e) framläggande och genomförande av en omfattande plan för minskning av rymdskrot före utbyggnadsfasen, inbegripet data avseende banpositionering, i syfte att säkerställa att satelliterna i konstellationen undviker rymdskrot. 2. De kontrakt och förfaranden som avses i artikel 19 i denna förordning ska inbegripa en skyldighet att tillhandahålla data, särskilt data avseende efemerider och planerade manövrer, till de enheter som ansvarar för att ta fram SST-information enligt definitionen i artikel 2.10 i förordning (EU) 2021/696 och SST-tjänster som avses i artikel 55 i den förordningen. 3. Kommissionen ska säkerställa att det upprätthålls en omfattande databas över programmets rymdtillgångar som i synnerhet innehåller data avseende olika aspekter av miljömässig hållbarhet och hållbarhet i rymden. 4. Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 45 i syfte att komplettera denna förordning genom att specificera särdragen hos, och fastställa metoden och processerna för underhåll och uppdateringar av den databas som avses i punkt 3 i den här artikeln. 5. Tillämpningsområdet för delegerade akter som antas i enlighet med punkt 4 ska vara begränsade till a) de rymdtillgångar som ägs av unionen och som avses i artiklarna 5.2 och 19.10, b) de rymdtillgångar som ägs av de entreprenörer som avses i artikel 19, i enlighet med artiklarna 5.4 och 19.10. KAPITEL II Tjänster och deltagare Artikel 9 Statliga tjänster 1. Statliga tjänster ska tillhandahållas de programdeltagare som avses i artikel 11.1, 11.2 och 11.3. 2. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta närmare regler om tillhandahållandet av statliga tjänster, genom att ta hänsyn till artikel 66 i förordning (EU) 2021/696, på grundval av den konsoliderade efterfrågan från nuvarande och förväntade behov för de olika tjänster som identifierats tillsammans med medlemsstaterna, och dynamisk resursfördelning och prioritering av statliga tjänster mellan olika programdeltagare med hänsyn till hur relevanta och kritiska användarnas behov är och, när så är lämpligt, kostnadseffektiviteten. 3. De statliga tjänster som avses i artikel 10.1 ska tillhandahållas avgiftsfritt till användare med myndighetstillstånd. 4. Kommissionen ska köpa in de tjänster som avses i artikel 10.2 på marknadsvillkor, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i budgetförordningen i syfte att garantera att dessa tjänster tillhandahålls alla medlemsstater. Den exakta kapaciteten och budgettilldelningen för dessa tjänster ska fastställas i den genomförandeakt som avses i punkt 2 i den här artikeln på grundval av information från medlemsstaterna. 5. Genom undantag från punkt 3 i denna artikel ska kommissionen, i vederbörligen motiverade fall när detta är absolut nödvändigt för att matcha tillgång och efterfrågan på statliga tjänster, genom genomförandeakter anta en prispolitik som ska vara förenlig med den prispolitik som avses i artikel 63.1 i förordning (EU) 2021/696. Genom antagandet av en prispolitik ska kommissionen säkerställa att tillhandahållandet av de statliga tjänsterna inte snedvrider konkurrensen, att det inte råder brist på de statliga tjänsterna och att det fastställda priset inte leder till att de entreprenörer som avses i artikel 19 överkompenseras. 6. De genomförandeakter som avses i punkterna 2 och 5 i denna artikel ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3. 7. Det gradvisa tillhandahållandet av statliga tjänster ska säkerställas i enlighet med den tjänsteportfölj som avses i artikel 10.1, under förutsättning att infrastrukturen för systemet för säker konnektivitet är tillgänglig och efter att den verksamhet som anges i artikel 4.1 a och b har genomförts, varvid man ska bygga på och utnyttja befintliga tjänster och befintlig kapacitet på lämpligt sätt. 8. Likabehandling av medlemsstaterna ska säkerställas vid tillhandahållande av statliga tjänster i enlighet med deras behov som avses i artikel 25.7. Artikel 10 Tjänsteportfölj för statliga tjänster 1. Tjänsteportföljen för statliga tjänster ska inrättas i enlighet med punkt 4 i denna artikel. Den ska bestå av åtminstone följande tjänstekategorier och ska komplettera den tjänsteportfölj för Govsatcomtjänster som avses i artikel 63.3 i förordning (EU) 2021/696: a) Tjänster som är förbehållna användare med myndighetstillstånd och som är baserade på den statliga infrastrukturen, vilka kräver en hög säkerhetsnivå och inte lämpar sig för tjänster som avses i punkt 2 i denna artikel, såsom robusta, globala tjänster med låg latens eller robust överföring av rymddata. b) Kvantkommunikationstjänster, såsom QKD-tjänster. 2. Tjänsteportföljen för statliga tjänster ska också omfatta tjänster för användare med myndighetstillstånd via den kommersiella infrastrukturen, såsom säkerställda globala tjänster med låg latens eller globala smalbandstjänster. 3. Tjänsteportföljen för statliga tjänster ska också omfatta de tekniska specifikationerna för varje tjänstekategori, såsom geografisk täckning, frekvens, bandbredd, användarutrustning och säkerhetsegenskaper. 4. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta tjänsteportföljen för statliga tjänster. Dessa genomförandeakter ska bygga på de operativa krav som avses i punkt 5 i denna artikel, på grundval av information från medlemsstaterna och de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3. 5. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta operativa krav för statliga tjänster i form av tekniska specifikationer och genomförandeplaner som i synnerhet avser krishantering, lägesbilder, förvaltning av viktig infrastruktur, inbegripet diplomatiska och försvarsrelaterade kommunikationsnät, och andra behov hos användare med myndighetstillstånd. Dessa operativa krav ska bygga på programanvändarnas krav, vara skräddarsydda för att täcka den bekräftade efterfrågan och ta hänsyn till krav som härrör från befintlig användarutrustning och befintliga nät samt till operativa krav för Govsatcomtjänster som antagits i enlighet med artikel 63.2 i förordning (EU) 2021/696. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3 i den här förordningen. 6. Villkoren för tillhandahållandet av tjänster, och därmed förknippade risker, som tillhandahålls via den kommersiella infrastrukturen ska fastställas i de kontrakt som avses i artikel 19. Artikel 11 Programdeltagare och behöriga myndigheter 1. Medlemsstaterna, rådet, kommissionen och utrikestjänsten ska vara programdeltagare i den utsträckning att de godkänner användarna av statliga tjänster eller tillhandahåller kapacitet, platser eller anläggningar. 2. Unionens byråer och organ får bli programdeltagare i den utsträckning detta är nödvändigt för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter och i enlighet med närmare bestämmelser som anges i en administrativ överenskommelse som har ingåtts mellan den berörda byrån eller det berörda organet och den unionsinstitution som utövar tillsyn över det. 3. Tredjeländer och internationella organisationer får bli programdeltagare i enlighet med artikel 39. 4. Varje programdeltagare ska utse en behörig myndighet för säker konnektivitet. Programdeltagarna ska anses uppfylla det krav som avses i första stycket om de uppfyller följande två kriterier: a) De är också Govsatcomdeltagare i enlighet med artikel 68 i förordning (EU) 2021/696. b) De har utsett en behörig myndighet i enlighet med artikel 68.4 i förordning (EU) 2021/696. 5. Prioriteringen av statliga tjänster mellan användare som godkänts av respektive programdeltagare ska fastställas och genomföras av den programdeltagaren. 6. En behörig myndighet för säker konnektivitet som avses i punkt 4 ska säkerställa att a) de statliga tjänsterna används i enlighet med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3, b) åtkomsträttigheter till de statliga tjänsterna fastställs och förvaltas, c) den användarutrustning som krävs för användningen av de statliga tjänsterna och tillhörande elektroniska kommunikationsanslutningar och information används och förvaltas i enlighet med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3, d) en central kontaktpunkt inrättas för att vid behov bistå med rapportering av säkerhetsrisker och säkerhetshot, särskilt konstaterad potentiellt skadlig elektromagnetisk interferens som påverkar tjänsterna inom ramen för programmet. Artikel 12 Användare av de statliga tjänsterna 1. Följande enheter får godkännas som användare av statliga tjänster: a) Unionens eller en medlemsstats myndighet eller ett organ som anförtrotts myndighetsutövning. b) En fysisk eller juridisk person som agerar för och under kontroll av en enhet som avses i led a. 2. De användare av statliga tjänster som avses i punkt 1 i denna artikel ska vara vederbörligen godkända av de programdeltagare som avses i artikel 11 att använda de statliga tjänsterna och ska uppfylla de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3. KAPITEL III Budgetbidrag och finansieringsmekanismer Artikel 13 Budget 1. Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 1 januari 2023–31 december 2027, och för att täcka de därmed förknippade riskerna, ska vara 1,65 miljarder EUR i löpande priser. Det belopp som avses i första stycket ska preliminärt fördelas från den fleråriga budgetramen 2021–2027 enligt följande: a) 1 miljarder EUR från rubrik 1 (Inre marknaden, innovation och digitalisering). b) 0,5 miljarder EUR från rubrik 5 (Säkerhet och försvar). c) 0,15 miljarder EUR från rubrik 6 (Grannskapet och omvärlden). 2. Programmet ska kompletteras med ett belopp på 0,75 miljarder EUR som genomförs inom ramen för Horisont Europa-programmet, Govsatcomkomponenten och instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete till ett högsta vägledande belopp på 0,38 miljarder EUR, 0,22 miljarder EUR respektive 0,15 miljarder EUR. Den finansieringen ska genomföras i överensstämmelse med de mål, regler och förfaranden som anges i förordning (EU) 2021/695, beslut (EU) 2021/764, förordning (EU) 2021/696 respektive förordning (EU) 2021/947. 3. Det belopp som avses i punkt 1 första stycket i denna artikel ska användas för att täcka all verksamhet som krävs för att uppnå de mål som avses i artikel 3.1 a och för att täcka inköp av de tjänster som avses i artikel 9.4. Sådana utgifter får också omfatta a) studier och expertmöten, i synnerhet iakttagande av kostnads- och tidsmässiga begränsningar, b) informations- och kommunikationsverksamhet, inbegripet gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar i de fall dessa har direkt anknytning till målen för denna förordning, särskilt i syfte att skapa synergier med annan unionspolitik, c) informationstekniska nät vars uppgift är att behandla eller utbyta information, liksom administrativa åtgärder som genomförs av kommissionen, även på säkerhetsområdet, d) tekniskt och administrativt bistånd för genomförandet av programmet, såsom förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive gemensamma it-system. 4. Åtgärder som får kumulativ finansiering från olika unionsprogram ska granskas endast en gång, varvid alla berörda program och deras respektive tillämpliga regler ska beaktas. 5. Om den verksamhet som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp över flera år i årliga delåtaganden. 6. Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på den berörda medlemsstatens begäran överföras till programmet, med förbehåll för de villkor som fastställs i artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 ( 28 ) . Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten. Artikel 14 Kumulativ och alternativ finansiering En åtgärd som har fått bidrag från ett annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, får också erhålla bidrag genom programmet, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet. Artikel 15 Ytterligare bidrag till programmet 1. Programmet får ta emot ytterligare ekonomiska bidrag eller bidrag in natura från följande: a) Unionens byråer och organ. b) Medlemsstaterna i enlighet med relevanta avtal. c) Tredjeländer som deltar i programmet i enlighet med relevanta avtal. d) Internationella organisationer i enlighet med relevanta avtal. 2. Det ytterligare ekonomiska bidrag som avses i punkt 1 i denna artikel och inkomster enligt artikel 9.5 i denna förordning ska behandlas som externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen. Artikel 16 Bidrag från ESA ESA får, i enlighet med sina egna interna regler och förfaranden, genom frivilliga ESA-program bidra till programmets utvecklings- och valideringsverksamhet som följer av den upphandlingsmetod som avses i artikel 19.1 förutsatt att unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen skyddas. Artikel 17 Bidrag från den privata sektorn De entreprenörer som avses i artikel 19 ska finansiera den kommersiella infrastruktur som avses i artikel 5 i sin helhet i syfte att uppnå det mål som avses i artikel 3.1 b. Artikel 18 Genomförande av och former för unionsfinansiering 1. Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller indirekt förvaltning med organ som avses i artikel 62.1 första stycket c i budgetförordningen. 2. Programmet får tillhandahålla finansiering i alla de former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling. Det får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser. KAPITEL IV Genomförande av programmet Artikel 19 Genomförandemodell 1. Programmet ska, enligt vad som är lämpligt, genomföras i steg fram till dess att den verksamhet som anges i artikel 4 har slutförts. Kommissionen ska, i samordning med medlemsstaterna, säkerställa att upphandlingsmetoden möjliggör en så bred konkurrens som möjligt i syfte att främja ett lämpligt deltagande från hela den industriella värdekedjan för kontrakt som rör tillhandahållande av de tjänster som avses i artikel 10.1 och kontrakt som rör inköp av de tjänster som avses i artikel 10.2. 2. Den verksamhet som anges i artikel 4 i denna förordning ska genomföras genom flera kontrakt som tilldelas i enlighet med budgetförordningen och principerna för upphandling enligt artikel 20 i den här förordningen och som kan ha formen av koncessionskontrakt, varukontrakt, tjänstekontrakt, byggentreprenadkontrakt eller blandade kontrakt. 3. De kontrakt som avses i denna artikel ska upphandlas inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning och kan ha formen av en interinstitutionell upphandling enligt artikel 165.1 i budgetförordningen, mellan kommissionen och byrån, varvid kommissionen ska fungera som ansvarig upphandlande myndighet. 4. Den upphandlingsmetod som avses i punkt 1 i denna artikel och de kontrakt som avses i denna artikel ska vara förenliga med de genomförandeakter som avses i artiklarna 9.2, 10.4 och 10.5. 5. Om resultatet av den upphandlingsmetod som avses i punkt 1 i denna artikel har formen av koncessionskontrakt ska det i dessa koncessionskontrakt anges hur den statliga infrastrukturen i systemet för säker konnektivitet är uppbyggd samt roller, ansvarsområden, finansieringssystem och riskfördelning mellan unionen och entreprenörerna, varvid ägarförhållandena enligt artikel 6 och finansieringen av programmet enligt kapitel III ska beaktas. 6. Om ett koncessionskontrakt inte tilldelas ska kommissionen säkerställa ett optimalt genomförande av det mål som avses i artikel 3.1 a genom att, beroende på vad som är lämpligt, upphandla ett varukontrakt, tjänstekontrakt, byggentreprenadkontrakt eller ett blandat kontrakt. 7. Kommissionen ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa kontinuiteten i de statliga tjänsterna om de entreprenörer som avses i denna artikel inte kan fullgöra sina skyldigheter. 8. När så är lämpligt får upphandlingsförfarandena för de kontrakt som avses i denna artikel också utformas som gemensamma upphandlingar med medlemsstaterna, i enlighet med artikel 165.2 i budgetförordningen. 9. De kontrakt som avses i denna artikel ska i synnerhet säkerställa att tillhandahållandet av tjänster via kommersiell infrastruktur sker under bevarande av unionens väsentliga intressen och programmets allmänna och specifika mål enligt artikel 3. Dessa kontrakt ska även innehålla lämpliga skyddsåtgärder för att förhindra överkompensation till den entreprenör som avses i den här artikeln, snedvridning av konkurrensen, intressekonflikter, otillbörlig diskriminering eller andra dolda indirekta fördelar. Sådana skyddsåtgärder kan omfatta krav på särredovisning mellan tillhandahållandet av statliga tjänster och tillhandahållandet av kommersiella tjänster, inbegripet inrättande av en enhet som är strukturellt och juridiskt separerad från den vertikalt integrerade operatören för tillhandahållandet av statliga tjänster, samt tillhandahållandet av öppen, rättvis, skälig och icke-diskriminerande tillgång till den infrastruktur som krävs för tillhandahållandet av kommersiella tjänster. Kontrakten ska också säkerställa att villkoren i artikel 22 förblir uppfyllda under hela deras löptid. 10. Om de statliga och kommersiella tjänsterna är beroende av gemensamma delsystem eller gränssnitt för att säkerställa synergier, ska det i de kontrakt som avses i denna artikel även fastställas vilka av dessa gränssnitt och gemensamma delsystem som ska ingå i den statliga infrastrukturen för att säkerställa skyddet av unionens och dess medlemsstaters säkerhetsintressen. Artikel 20 Principer för upphandling 1. Offentliga upphandlingar inom ramen för programmet ska utföras i enlighet med reglerna om upphandling i budgetförordningen. 2. I offentliga upphandlingsförfaranden för programmet ska den upphandlande myndigheten handla i överensstämmelse med följande principer, som kompletterar de principer som anges i budgetförordningen: a) Att i alla medlemsstater i hela unionen och genom hela leveranskedjan främja ett så brett och öppet deltagande som möjligt av alla ekonomiska aktörer, särskilt nya aktörer, uppstartsföretag samt små och medelstora företag, bland annat när anbudsgivarna lägger ut delar på underentreprenad. b) Att säkerställa en effektiv konkurrens i anbudsförfarandet och i möjligaste mån undvika ett alltför stort beroende av en enda leverantör, särskilt för kritisk utrustning och kritiska tjänster, med hänsyn tagen till målen om tekniskt oberoende och tjänstekontinuitet. c) Att iaktta principerna om öppen tillgång och konkurrens genom upphandlingsförfaranden med öppen information i rätt tid, tydlig information om tillämpliga upphandlingsregler och upphandlingsförfaranden, urvals- och tilldelningskriterier samt all annan relevant information som möjliggör likvärdiga förutsättningar för alla potentiella anbudsgivare. d) Att skydda säkerheten och allmänintresset i unionen och dess medlemsstater, inbegripet genom att stärka unionens strategiska oberoende, särskilt i tekniskt hänseende, genom att utföra riskbedömningar och genomföra åtgärder för att minska risken för störningar, till exempel när endast en leverantör är tillgänglig. e) Att uppfylla de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3 och att bidra till skyddet av unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen. f) Att, med avvikelse från artikel 167 i budgetförordningen och när så är lämpligt, använda flera leverantörer för att säkerställa bättre övergripande kontroll över programmet, dess kostnader och tidsplanen. g) Att främja tjänsternas tillgänglighet, kontinuitet och tillförlitlighet. h) Att stärka säkerheten och hållbarheten för verksamhet i yttre rymden genom att vidta lämpliga åtgärder i enlighet med bestämmelserna i artikel 8. i) Att säkerställa ett verkningsfullt främjande av lika möjligheter för alla, genomförande av jämställdhetsintegrering liksom av genusdimensionen samt sträva efter att åtgärda orsakerna till ojämn könsfördelning, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas åt att säkerställa jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler. Artikel 21 Underentreprenad 1. För att uppmuntra nya aktörer, uppstartsföretag samt små och medelstora företag i hela unionen och deras gränsöverskridande deltagande och för att erbjuda bredast möjliga geografiska täckning och samtidigt skydda unionens oberoende ska den upphandlande myndigheten begära att anbudsgivaren lägger ut en del av kontraktet genom konkurrensutsatt upphandling till en lämplig grad av underentreprenad på andra företag än dem i anbudsgivarens grupp av företag. 2. När det gäller kontrakt på över 10 miljoner EUR ska den upphandlande myndigheten säkerställa att minst 30 % av kontraktets värde, genom konkurrensutsatt upphandling på olika underentreprenadsnivåer, läggs ut på företag utanför den huvudsakliga anbudsgivarens grupp av företag, särskilt för att möjliggöra små och medelstora företags gränsöverskridande deltagande i rymdekosystemet. 3. Anbudsgivaren ska ange skälen till varför en begäran enligt punkt 1 inte har följts eller till att avvikelse skett från den procentandel som anges i punkt 2. 4. Kommissionen ska informera den programkommitté som avses i artikel 47 om uppfyllandet av de mål som avses i punkterna 1 och 2 i den här artikeln för kontrakt som undertecknats efter den 20 mars 2023. Artikel 22 Villkor för stödberättigande och deltagande för bevarande av säkerheten, integriteten och motståndskraften hos unionens operativa system Villkoren för stödberättigande och deltagande ska vara tillämpliga på tilldelningsförfaranden utförda inom ramen för programmets genomförande, när detta är nödvändigt och lämpligt för att bevara de operativa unionssystemens säkerhet, integritet och motståndskraft i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) 2021/696, med beaktande av målet att främja unionens strategiska oberoende, särskilt vad gäller teknik inom central teknik och i värdekedjor, samtidigt som en öppen ekonomi bevaras. Artikel 23 Skydd av unionens ekonomiska intressen När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller på grundval av något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013. KAPITEL V Styrning av programmet Artikel 24 Principer för styrningen Styrningen av programmet ska bygga på följande principer: a) En tydlig fördelning av uppgifter och ansvar mellan de enheter som deltar i genomförandet av programmet. b) Säkerställande av styrningsstrukturens relevans för programmets och åtgärdernas särskilda behov, beroende på vad som är lämpligt. c) Sträng kontroll av programmet, inbegripet strikt iakttagande av kostnader, tidsplaner och prestation av alla enheter i enlighet med deras respektive roller och de uppgifter de anförtrotts i enlighet med denna förordning. d) Öppen och kostnadseffektiv förvaltning. e) Kontinuitet i tjänster och nödvändig infrastruktur, inbegripet säkerhetsövervakning, säkerhetshantering och skydd mot relevanta hot. f) Systematiskt och strukturerat hänsynstagande till behoven hos dem som använder de data, den information och de tjänster som tillhandahålls genom programmet, samt till den därmed sammanhängande vetenskapliga och tekniska utvecklingen. g) Ständiga ansträngningar för att kontrollera och minska riskerna. Artikel 25 Medlemsstaternas roll 1. Medlemsstaterna får bidra med sin tekniska kompetens, sin sakkunskap och sitt stöd, särskilt när det gäller trygghet och säkerhet, eller när så är lämpligt och möjligt genom att ge programmet tillgång till data, information, tjänster och infrastruktur som är belägen på deras territorium. 2. Om möjligt ska medlemsstaterna sträva efter att säkerställa samstämmighet och komplementaritet mellan de relevanta verksamheterna och driftskompatibilitet mellan deras kapaciteter inom ramen för planerna för återhämtning och resiliens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 ( 29 ) och programmet. 3. Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att programmet fungerar smidigt. 4. Medlemsstaterna får på lämplig nivå hjälpa till att trygga och skydda de frekvenser som behövs för programmet. 5. Medlemsstaterna och kommissionen får samarbeta för att öka upptagningen av de statliga tjänster som tillhandahålls genom programmet. 6. När det gäller säkerhet ska medlemsstaterna utföra de uppgifter som avses i artikel 42 i förordning (EU) 2021/696. 7. Medlemsstaterna ska uppge sina operativa behov i syfte att konsolidera kapaciteten och närmare ange specifikationerna för sina statliga tjänster. De ska också ge kommissionen råd i alla frågor inom deras respektive behörighetsområden, särskilt genom att lämna information inför utarbetandet av genomförandeakter. 8. Kommissionen får genom överenskommelser om medverkan anförtro särskilda uppgifter till medlemsstatsorganisationer, om den berörda medlemsstaten har utsett sådana organisationer. Kommissionen ska anta beslut om medverkan i samband med överenskommelser om medverkan genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 47.2. Artikel 26 Kommissionens roll 1. Kommissionen ska ha det övergripande ansvaret för programmets genomförande, inbegripet på säkerhetsområdet, utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter när det gäller den nationella säkerheten. Kommissionen ska i enlighet med denna förordning fastställa programmets prioriteringar och utveckling i överensstämmelse med vederbörligen fastställda användarkrav och ska övervaka programmets genomförande, utan att det påverkar unionens övriga politikområden. 2. Kommissionen ska säkerställa en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de olika enheter som deltar i programmet och samordna dessa enheters verksamhet. Kommissionen ska även säkerställa att alla anförtrodda enheter som deltar i programmets genomförande skyddar unionens intressen, garanterar en sund förvaltning av unionens medel samt följer budgetförordningen och den här förordningen. 3. Kommissionen ska upphandla, tilldela och underteckna de kontrakt som avses i artikel 19. 4. Kommissionen får anförtro uppgifter som rör programmet till byrån och ESA inom ramen för indirekt förvaltning, i enlighet med deras respektive roller och ansvarsområden enligt artiklarna 27 och 28. För att underlätta uppnåendet av de mål som avses i artikel 3 och främja det effektivaste samarbetet mellan kommissionen, byrån och ESA får kommissionen ingå överenskommelser om medverkan med varje anförtrodd enhet. Kommissionen ska anta beslut om medverkan i samband med överenskommelser om medverkan genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 47.2. 5. Utan att det påverkar uppgifterna för de entreprenörer som avses i artikel 19, byrån eller andra anförtrodda enheter ska kommissionen säkerställa upptagning och användning av de statliga tjänsterna. Den ska säkerställa komplementaritet, enhetlighet, synergier och kopplingar mellan programmet och unionens övriga åtgärder och program. 6. När så är lämpligt ska kommissionen säkerställa samstämmighet mellan verksamhet som utförs inom ramen för programmet och den verksamhet som redan bedrivs inom rymdområdet på unionsnivå, nationell nivå eller internationell nivå. Den ska främja samarbetet mellan medlemsstaterna, möjliggöra driftskompatibilitet i deras tekniska kapacitet och utvecklingen på rymdområdet och, när så är relevant för programmet, sträva efter att säkerställa samstämmighet mellan systemet för säker konnektivitet och den relevanta verksamheten och driftskompatibilitet mellan kapaciteter som utvecklats inom ramen för de nationella planerna för återhämtning och resiliens. 7. Kommissionen ska förse Europaparlamentet och den programkommitté som avses i artikel 47.1 med information om del- och slutresultaten från utvärderingen av alla upphandlingsförfaranden och alla kontrakt med offentliga och privata enheter, inklusive underentreprenörskontrakt. Artikel 27 Byråns roll 1. Byråns egen uppgift ska vara att genom sin styrelse för säkerhetsackreditering säkerställa säkerhetsackrediteringen av den statliga infrastrukturen och de statliga tjänsterna i enlighet med avdelning V kapitel II i förordning (EU) 2021/696. 2. Kommissionen ska genom en eller flera överenskommelser om medverkan, med förbehåll för byråns operativa mognadsgrad, särskilt vad gäller tillräckliga personella resurser, anförtro byrån följande uppgifter: a) Hela eller delar av den operativa förvaltningen av programmets statliga infrastruktur. b) Operativ säkerhet för den statliga infrastrukturen, inbegripet risk- och hotbildsanalys, säkerhetsövervakning, särskilt fastställandet av tekniska specifikationer och operativa förfaranden, och övervakning av deras överensstämmelse med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3. c) Tillhandahållande av de statliga tjänsterna, särskilt genom Govsatcomnavet. d) Förvaltning av de kontrakt som avses i artikel 19, efter det att de har tilldelats och undertecknats. e) Övergripande samordning av användarrelaterade aspekter av de statliga tjänsterna i nära samarbete med medlemsstaterna, relevanta unionsorgan, utrikestjänsten och andra enheter. f) Genomförande av verksamhet med anknytning till användarupptagning av de tjänster som erbjuds genom programmet, utan att det påverkar den verksamhet som bedrivs av entreprenörerna enligt de kontrakt som avses i artikel 19. 3. Kommissionen får genom en eller flera överenskommelser om medverkan anförtro byrån andra uppgifter på grundval av programmets behov. 4. När verksamhet anförtros byrån, ska lämpliga finansiella, personella och administrativa resurser säkerställas för genomförandet av denna. För detta ändamål får kommissionen anslå en del av budgeten för den verksamhet som anförtrotts byrån för att finansiera de personalresurser som krävs för genomförandet av denna verksamhet. 5. Genom undantag från artikel 62.1 i budgetförordningen och med förbehåll för kommissionens bedömning av skyddet av unionens intressen får byrån genom överenskommelser om medverkan anförtro särskild verksamhet till andra enheter inom deras respektive behörighetsområden, enligt de villkor för indirekt förvaltning som gäller för kommissionen. Artikel 28 ESA:s roll 1. Under förutsättning att unionens intressen skyddas ska ESA, inom dess fackområde, anförtros följande uppgifter: a) Övervakning av den utvecklings- och valideringsverksamhet samt därmed sammanhängande utbyggnadsverksamhet som avses i artikel 4.1 a, och av den utveckling som avses i artikel 4.1 e, som bedrivs inom ramen för de kontrakt som avses i artikel 19 i enlighet med de villkor som ska avtalas i de överenskommelser om medverkan som avses i artikel 26.4, för att säkerställa samordningen mellan de uppgifter och den budget som anförtros ESA enligt den här artikeln och eventuella bidrag från ESA som avses i artikel 16. b) Tillhandahållande av teknisk sakkunskap till kommissionen, inbegripet för utarbetandet av specifikationer och genomförandet av programmets tekniska aspekter. c) Tillhandahållande av stöd för utvärdering av kontrakt som ingåtts enligt artikel 19. d) Uppgifter med anknytning till rymdsegment och tillhörande marksegment i EuroQCI enligt artikel 4.1 c. 2. På grundval av kommissionens bedömning får ESA anförtros andra uppgifter på grundval av programmets behov, förutsatt att dessa uppgifter inte överlappar med verksamhet som bedrivs av en annan enhet inom ramen för programmet och förutsatt att de syftar till att effektivisera genomförandet av programmets verksamhet. KAPITEL VI Programmets säkerhet Artikel 29 Principer för säkerhet Artikel 33 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig på programmet. Artikel 30 Styrning av säkerhetsfrågor 1. Kommissionen ska inom sitt befogenhetsområde och med stöd av byrån säkerställa en hög grad av säkerhet för i synnerhet följande: a) Skydd av infrastrukturen, både på marken och i rymden, och av tjänsternas tillhandahållande, särskilt mot fysiska angrepp eller cyberattacker, inbegripet störningar av dataströmmar. b) Kontroll och hantering av tekniköverföring. c) Utveckling och upprätthållande av kompetens och kunskap inom unionen. d) Skydd av känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. 2. Kommissionen ska samråda med rådet och medlemsstaterna om specificeringen och utformningen av alla aspekter av EuroQCI-infrastrukturen, särskilt den kvantnyckeldistribution som rör skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. Utvärderingen och godkännandet av kryptoprodukter för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska genomföras under iakttagande av rådets och medlemsstaternas respektive roller och befogenhetsområden. Säkerhetsackrediteringsmyndigheten ska inom ramen för förfarandet för säkerhetsackreditering kontrollera att endast godkända kryptoprodukter används. 3. Kommissionen ska med avseende på tillämpningen av punkt 1 i denna artikel säkerställa att en risk- och hotbildsanalys utförs för den statliga infrastruktur som avses i artikel 5.2. På grundval av denna analys ska den genom genomförandeakter fastställa de allmänna säkerhetskraven. Kommissionen ska därvid ta hänsyn till effekterna av dessa krav på den statliga infrastrukturens förmåga att fungera smidigt, särskilt i fråga om kostnader, riskhantering och tidsplan, och ska säkerställa att den allmänna säkerhetsnivån inte sänks, att driften av utrustningen inte påverkas negativt och att hänsyn tas till cybersäkerhetsrisker. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3. 4. Artikel 34.3–34.7 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig på programmet. Vid tillämpning av den här förordningen ska begreppet komponent i artikel 34 i förordning (EU) 2021/696 förstås som statlig infrastruktur , inbegripet statliga tjänster, och alla hänvisningar till artikel 34.2 i förordning (EU) 2021/696 ska anses som hänvisningar till punkt 3 i den här artikeln. Artikel 31 Säkerhet i systemet och tjänsterna I samtliga fall där systemens drift eller tillhandahållandet av de statliga tjänsterna kan skada unionens eller dess medlemsstaters säkerhet ska beslut (Gusp) 2021/698 vara tillämpligt. Artikel 32 Säkerhetsackrediteringsmyndighet Den styrelse för säkerhetsackreditering som inrättats enligt artikel 72.1 c i förordning (EU) 2021/696 ska vara myndigheten för säkerhetsackreditering för programmets statliga infrastruktur och därtill hörande statliga tjänster. Artikel 33 Allmänna principer för säkerhetsackreditering Säkerhetsackrediteringsverksamhet med anknytning till programmet ska genomföras i enlighet med principerna i artikel 37 a–j i förordning (EU) 2021/696. Vid tillämpning av den här förordningen ska begreppet komponent i artikel 37 i förordning (EU) 2021/696 förstås som statlig infrastruktur , och alla hänvisningar till artikel 34.2 i förordning (EU) 2021/696 ska anses som hänvisningar till artikel 27.2 i den här förordningen. Artikel 34 Uppgifter för och sammansättning av styrelsen för säkerhetsackreditering 1. Artikel 38, med undantag för punkterna 2 c–f och 3 b, samt artikel 39 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämpliga på programmet. 2. Styrelsen för säkerhetsackreditering ska ha följande uppgifter utöver dem som avses i punkt 1: a) Behandla och, såvida det inte rör sig om dokument som kommissionen ska anta enligt artikel 30.3, godkänna all dokumentation som rör säkerhetsackreditering. b) Inom ramen för sin behörighet ge kommissionen rådgivning vid utarbetandet av utkast till de akter som avses i artikel 30.3, bland annat för fastställande av säkra driftsmetoder, och redovisa sin sammanfattande ståndpunkt. c) Granska och godkänna den säkerhetsriskbedömning som gjorts i enlighet med det övervakningsförfarande som avses i artikel 37 h i förordning (EU) 2021/696 och den risk- och hotbildsanalys som utarbetats i enlighet med artikel 30.3 i den här förordningen, samt samarbeta med kommissionen för att fastställa riskminskningsåtgärder. 3. Utöver vad som anges i punkt 1 och i undantagsfall får endast företrädare för de entreprenörer som är involverade i statlig infrastruktur och statliga tjänster bjudas in att delta i möten i styrelsen för säkerhetsackreditering som observatörer i frågor som direkt rör dessa entreprenörer. Arrangemangen och villkoren för deras deltagande ska fastställas i arbetsordningen för styrelsen för säkerhetsackreditering. Artikel 35 Omröstningsregler för styrelsen för säkerhetsackreditering Artikel 40 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig med avseende på omröstningsreglerna för styrelsen för säkerhetsackreditering. Artikel 36 Delgivning och verkan av beslut som fattas av styrelsen för säkerhetsackreditering 1. Artikel 41.1–41.4 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig på beslut som fattas av styrelsen för säkerhetsackreditering. Vid tillämpning av den här förordningen ska begreppet komponent i artikel 41 i förordning (EU) 2021/696 förstås som statlig infrastruktur . 2. Tidsplanen för arbetet i styrelsen för säkerhetsackreditering får inte ha någon negativ inverkan på tidsplanen för verksamheten i de arbetsprogram som avses i artikel 41.1. Artikel 37 Medlemsstaternas roll när det gäller säkerhetsackreditering Artikel 42 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig på programmet. Artikel 38 Skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter 1. Artikel 43 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig på säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som rör programmet. 2. Om inte annat följer av bestämmelserna i avtalet mellan unionens institutioner och ESA om säkerhet för och utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, får ESA generera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter avseende de uppgifter som anförtros ESA enligt artikel 28.1 och 28.2. KAPITEL VII Internationella förbindelser Artikel 39 Tredjeländers och internationella organisationers deltagande i programmet 1. I enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som ingås i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget och som omfattar ett tredjelands deltagande i unionsprogram, ska programmet vara öppet för deltagande för medlemmar av Efta som är medlemmar i EES samt för följande tredjeländer: a) Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut för dessa länders deltagande i unionsprogram eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. b) Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. c) Andra tredjeländer än de tredjeländer som omfattas av leden a och b. 2. Programmet ska vara öppet för en internationell organisations deltagande i enlighet med ett särskilt avtal som ingås i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget. 3. Det särskilda avtal som avses i punkterna 1 och 2 ska a) säkerställa en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland eller den internationella organisation som deltar i unionsprogrammen, b) föreskriva villkoren för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader, c) inte ge tredjelandet eller den internationella organisationen beslutanderätt när det gäller unionsprogrammet, d) garantera unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen. 4. Utan att det påverkar de villkor som fastställs i punkterna 1, 2 och 3, och i säkerhetens intresse, får kommissionen genom genomförandeakter fastställa ytterligare krav för tredjeländers och internationella organisationers deltagande i programmet, i den mån detta är förenligt med de befintliga avtal som avses i punkterna 1 och 2. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3. Artikel 40 Tredjeländers och internationella organisationers tillgång till de statliga tjänsterna Tredjeländer och internationella organisationer får ha tillgång till de statliga tjänsterna, under förutsättning att de a) ingår ett avtal, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, om villkoren för tillgång till statliga tjänster, b) uppfyller kraven i artikel 43.1 i förordning (EU) 2021/696. Vid tillämpning av denna förordning ska hänvisningarna till programmet i artikel 43.1 i förordning (EU) 2021/696 anses som hänvisningar till programmet som inrättas genom den här förordningen. KAPITEL VIII Programplanering, övervakning, utvärdering och kontroller Artikel 41 Programplanering, övervakning och rapportering 1. Programmet ska genomföras genom sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. I arbetsprogrammen ska det anges de åtgärder och den tillhörande budget som krävs för uppfyllandet av programmets mål samt i förekommande fall det totala belopp som är avsatt för blandfinansieringsinsatser. Arbetsprogrammen ska komplettera de arbetsprogram för Govsatcomkomponenten som avses i artikel 100 i förordning (EU) 2021/696. Kommissionen ska anta arbetsprogrammen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3. 2. I bilagan fastställs indikatorer för rapportering om programmets framsteg när det gäller att uppnå de allmänna och specifika mål som avses i artikel 3. 3. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 45 i syfte att ändra bilagan med avseende på indikatorerna där det anses nödvändigt och i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering. 4. Om det är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet, ska det förfarande som anges i artikel 46 tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln. 5. Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel och, när så är lämpligt, medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav. 6. Vid tillämpning av punkt 2 ska mottagarna av unionsmedel lämna lämplig information. De uppgifter som krävs för kontroll av prestationen ska samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. Artikel 42 Utvärdering 1. Kommissionen ska utvärdera programmet i så god tid att utvärderingen kan användas i beslutsprocessen. 2. Senast den 21 mars 2024 och därefter årligen ska kommissionen informera Europaparlamentet och rådet om de viktigaste resultaten av det inledande genomförandet av programmet, inbegripet slutförandet av definitionsverksamheten, konsolideringen av användarnas behov och genomförandeplanerna, samt synpunkterna från berörda parter på unionsnivå och nationell nivå. 3. Senast den 30 juni 2026 ska kommissionen utvärdera genomförandet av programmet mot bakgrund av de mål som avses i artikel 3. I detta syfte ska kommissionen bedöma a) prestandan hos systemet för säker konnektivitet och de tjänster som tillhandahålls inom ramen för programmet, särskilt låg latens, tillförlitlighet, oberoende och världsomspännande tillgång, b) modellerna för styrning och genomförande och deras effektivitet, c) utvecklingen i fråga om programanvändarnas behov, d) synergier och komplementaritet mellan programmet och andra unionsprogram, särskilt Govsatcom och de övriga komponenterna i unionens rymdprogram, e) utvecklingen av tillgänglig kapacitet, innovationer och utveckling av ny teknik i rymdekosystemet, f) deltagandet av uppstartsföretag och små och medelstora företag i hela unionen, g) programmets miljöpåverkan med beaktande av kriterierna i artikel 8, h) eventuella kostnadsöverskridanden, tidsåtgången för att hålla de fastställda projekttidsfristerna och ändamålsenligheten i styrningen och förvaltningen av programmet, i) ändamålsenligheten, effektiviteten, relevansen, samstämmigheten och unionsmervärdet av programmets verksamhet. Utvärderingen ska om så är lämpligt åtföljas av ett lämpligt förslag. 4. Utvärderingen av programmet ska ta hänsyn till resultaten av utvärderingen av Govsatcomkomponenten enligt artikel 102 i förordning (EU) 2021/696. 5. Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. 6. De enheter som deltar i genomförandet av denna förordning ska förse kommissionen med de data och den information som behövs för den utvärdering som avses i punkt 1. 7. Två år efter det att full operativ kapacitet har uppnåtts och därefter vartannat år ska byrån efter samråd med berörda parter utfärda en marknadsrapport om programmets inverkan på unionens kommersiella satellitindustri både i föregående och efterföljande led i syfte att säkerställa att påverkan på konkurrensen minimeras och incitamenten till innovation upprätthålls. Artikel 43 Revisioner Revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av personer eller enheter, inbegripet andra än de som agerar på uppdrag av unionens institutioner eller organ, ska ligga till grund för den övergripande försäkran enligt artikel 127 i budgetförordningen. Artikel 44 Skydd av personuppgifter och privatliv All behandling av personuppgifter i samband med de uppdrag och den verksamhet som avses i denna förordning, även av byrån, ska utföras i enlighet med tillämplig lagstiftning om skydd av personuppgifter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679 ( 30 ) och (EU) 2018/1725 ( 31 ) . KAPITEL IX Delegerade akter och genomförandeakter Artikel 45 Utövande av delegeringen 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 8.4 och 41.3 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2028. 3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 8.4 och 41.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning , eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. 5. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 6. En delegerad akt som antas enligt artikel 8.4 eller 41.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. Artikel 46 Skyndsamt förfarande 1. Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas. 2. Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 45.6. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten omedelbart efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om att invända. Artikel 47 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av den programkommitté som inrättats genom artikel 107 i förordning (EU) 2021/696, i Govsatcomkonstellationen. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. För antagandet av de genomförandeakter som avses i artiklarna 5.3 och 30.3 i denna förordning ska den programkommitté som avses i första stycket i denna punkt sammanträda i den säkerhetskonstellation som avses i artikel 107.1 e i förordning (EU) 2021/696. För antagandet av de genomförandeakter som avses i artiklarna 9.2 och 10.4 i denna förordning ska programkommittén i den säkerhetskonstellation som avses i artikel 107.1 e i förordning (EU) 2021/696 delta på vederbörligt sätt. 2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. 3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. 4. Om programkommittén inte avger något yttrande om det utkast till genomförandeakt som avses i artikel 30.3 i denna förordning, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas. KAPITEL X Övergångsbestämmelser och slutbestämmelser Artikel 48 Information, kommunikation och publicitet 1. Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. 2. Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet, åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet och uppnådda resultat. 3. Finansiella medel som tilldelas programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till de mål som anges i artikel 3. Artikel 49 Tjänstekontinuitet efter 2027 Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka de utgifter som är nödvändiga för uppfyllandet av de mål som avses i artikel 3 i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts när programmet avslutas, och för att täcka kostnader för kritisk operativ verksamhet och tillhandahållande av tjänster. Artikel 50 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Strasbourg den 15 mars 2023. På Europaparlamentets vägnar R. METSOLA Ordförande På rådets vägnar J. ROSWALL Ordförande ( 1 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 februari 2023 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 7 mars 2023. ( 2 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 av den 28 april 2021 om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå och om upphävande av förordningarna (EU) nr 912/2010, (EU) nr 1285/2013 och (EU) nr 377/2014 samt beslut nr 541/2014/EU ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 69 ). ( 3 ) Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/2481av den 14 december 2022 om inrättande av policyprogrammet för det digitala decenniet 2030 ( EUT L 323, 19.12.2022, s. 4 ). ( 4 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation ( EUT L 321, 17.12.2018, s. 36 ). ( 5 ) EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28 . ( 6 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 1 ). ( 7 ) Rådets beslut (EU) 2021/764 av den 10 maj 2021 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation samt om upphävande av beslut 2013/743/EU ( EUT L 167I, 12.5.2021, s. 1 ). ( 8 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 ( EUT L 166, 11.5.2021, s. 1 ). ( 9 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 ( EUT L 209, 14.6.2021, s. 1 ). ( 10 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 ( EUT L 249, 14.7.2021, s. 38 ). ( 11 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2018/1092 ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 149 ). ( 12 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ). ( 13 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 ( EUT L 248, 18.9.2013, s. 1 ). ( 14 ) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen ( EGT L 312, 23.12.1995, s. 1 ). ( 15 ) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter ( EGT L 292, 15.11.1996, s. 2 ). ( 16 ) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ( EUT L 283, 31.10.2017, s. 1 ). ( 17 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen ( EUT L 198, 28.7.2017, s. 29 ). ( 18 ) Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik ( EUT L 81, 21.3.2012, s. 7 ). ( 19 ) Rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta ( EUT L 201, 3.8.2010, s. 30 ). ( 20 ) Rådets beslut (Gusp) 2021/698 av den 30 april 2021 om säkerheten i de system och tjänster som har byggts ut, tagits i drift och använts inom ramen för unionens rymdprogram som kan påverka säkerheten i unionen och om upphävande av beslut 2014/496/Gusp ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 178 ). ( 21 ) Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ( EUT L 274, 15.10.2013, s. 1 ). ( 22 ) Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ( EUT L 72, 17.3.2015, s. 53 ). ( 23 ) Rådets beslut (EU) 2021/1764 av den 5 oktober 2021 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen, inbegripet förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan (Beslutet om ULT, inbegripet Grönland) ( EUT L 355, 7.10.2021, s. 6 ). ( 24 ) EUT L 123, 12.5.2016, s. 1 . ( 25 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter ( EUT L 55, 28.2.2011, s. 13 ). ( 26 ) Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 ( EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11 ). ( 27 ) Rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna ( EUT L 345, 23.12.2008, s. 75 ). ( 28 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 159 ). ( 29 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens ( EUT L 57, 18.2.2021, s. 17 ). ( 30 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG ( EUT L 119, 4.5.2016, s. 1 ). ( 31 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG ( EUT L 295, 21.11.2018, s. 39 ). BILAGA INDIKATORER FÖR UTVÄRDERING AV PROGRAMMET Programmet kommer att övervakas noggrant på grundval av en uppsättning indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad programmets specifika mål har uppnåtts och i syfte att minimera de administrativa bördorna och kostnaderna. Uppgifter kommer därför att samlas in för följande nyckelindikatorer: 1. Allmänt mål som avses i artikel 3.1 a: Indikator 1.1: Medlemsstaternas regeringar och unionens institutioner, organ och byråer kan 2024 få tillgång till en första uppsättning statliga tjänster Indikator 1.2: Medlemsstaternas regeringar och unionens institutioner, organ och byråer kan 2027 få tillgång till full operativ kapacitet som tillgodoser de användarbehov och den efterfrågan som fastställs i tjänsteportföljen Indikator 1.3: Den statliga tjänstens tillgänglighet i procent för varje utbyggd statlig tjänst Indikator 1.4: Prestanda i fråga om hastighet, bandbredd och latens för varje utbyggd statlig tjänst i hela världen Indikator 1.5: Den geografiska tillgängligheten i procent för alla utbyggda statliga tjänster inom medlemsstaternas territorier Indikator 1.6: Andelen utbyggda tjänster med anknytning till tjänsteportföljen Indikator 1.7: Tillgänglig kapacitet i procent för varje utbyggd tjänst Indikator 1.8: Kostnad för slutförande Indikator 1.9: Programdeltagare och antal tredjeländer och internationella organisationer som deltar i programmet i enlighet med artikel 39 Indikator 1.10: Utveckling av satellitkapacitet som unionens institutioner köpt av tredjelandsaktörer Indikator 1.11: Antal uppskjutningar som inte utförs från unionens territorium eller territoriet tillhörande medlemmar av Efta som är medlemmar i EES Indikator 1.12: Antal användare med myndighetstillstånd i unionen 2. Allmänt mål som avses i artikel 3.1 b: Indikator 2.1: Den kommersiella tjänstens tillgänglighet i procent Indikator 2.2: Prestanda i fråga om hastighet, bandbredd och latens för den kommersiella satellitbaserade bredbandstjänsten i hela världen Indikator 2.3: Döda kommunikationszoner i procent inom medlemsstaternas territorier Indikator 2.4: Belopp som investerats av den privata sektorn 3. Specifikt mål som avses i artikel 3.2 a: Indikator 3.1: Govsatcomnav kan tillhandahålla tjänster som härrör från systemet för säker konnektivitet Indikator 3.2: Full integrering av befintlig kapacitet från unionens pool genom integrering av Govsatcom-markinfrastruktur 4. Specifikt mål som avses i artikel 3.2 b: Indikator 4.1: Antal större avbrott på grund av krissituationer per år i telenäten i medlemsstaterna som mildras av de statliga tjänster som erbjuds genom systemet för säker konnektivitet Indikator 4.2: Tillfredsställelsen med prestandan i systemet för säker konnektivitet hos användare med myndighetstillstånd, enligt årlig enkät Indikator 4.3: Validering och ackreditering av olika tekniker och kommunikationsprotokoll 5. Specifikt mål som avses i artikel 3.2 c: Indikator 5.1: Antal fungerande satelliter i omloppsbana som behövs för att EuroQCI ska fungera 6. Specifikt mål som avses i artikel 3.2 d: Indikator 6.1: Antal satelliter per banposition åren 2025, 2026 och 2027 7. Specifikt mål som avses i artikel 3.2 e: Indikator 7.1: Statlig infrastruktur och tillhörande statliga tjänster som erhållit säkerhetsackreditering Indikator 7.2: Årligt antal cybersäkerhetsincidenter och deras allvarlighetsgrad vad gäller deras inverkan, samt antalet elektromagnetiska störningar med anknytning till systemet för säker konnektivitet (säkerhetsskyddsklassificerat) 8. Specifikt mål som avses i artikel 3.2 f: Indikator 8.1: Antal satellitdelsystem, inbegripet nyttolaster, som betjänar andra komponenter i unionens rymdprogram 9. Specifikt mål som avses i artikel 3.2 g: Indikator 9.1: Antal uppstartsföretag, små och medelstora företag och midcap-bolag som deltar i programmet och tillhörande procentandelar av kontraktsvärdet Indikator 9.2: Total procentandel av värdet av de kontrakt som de huvudsakliga anbudsgivarna har lagt ut på underentreprenad till andra små och medelstora företag än dem som är knutna till anbudsgivarens grupp av företag samt deras andel av det gränsöverskridande deltagandet Indikator 9.3: Antal medlemsstater från vilka uppstartsföretag och små och medelstora företag deltar i programmet 10. Specifikt mål som avses i artikel 3.2 h: Indikator 10.1: Antal nya satellitkommunikationsanvändare i geografiska områden av strategiskt intresse utanför unionen Indikator 10.2: Geografisk tillgänglighet i procent för efterfrågade tjänster inom områden av strategiskt intresse utanför unionen Indikator 10.3: Antal länder där satellitbaserat bredband finns tillgängligt för konsumenter 11. Specifikt mål som avses i artikel 3.2 i: Indikator 11.1: Koldioxidavtryck från programmets utveckling, produktion och utbyggnad Indikator 11.2: Antal aktiva satelliter, avvecklade och återtagna satelliter Indikator 11.3: Mängden rymdskrot som genereras av konstellationen Indikator 11.4: Antal närmöten Indikator 11.5: Efemeriddata för de satelliter som delas med EU:s SST-konsortium Indikator 11.6: Lämpligt mått på ljusreflexionens inverkan på astronomiska observationer Två uttalanden har gjorts om denna akt och återges i EUT C 101, 17.3.2023, s. 1 och på följande webbadress[er]: ….