L_2016023SV.01001601.xml 29.1.2016 SV Europeiska unionens officiella tidning L 23/16 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2016/113 av den 28 januari 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet med ursprung i Folkrepubliken Kina EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ( 1 ) (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artikel 7.4, efter samråd med medlemsstaterna, och av följande skäl: 1. FÖRFARANDE 1.1 Inledande (1) Den 30 april 2015 meddelande Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen ) genom ett tillkännagivande ( 2 ) i Europeiska unionens officiella tidning (nedan kallat tillkännagivandet om inledande ) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet (HFP Rebars) med ursprung i Kina (även kallat det berörda landet ). (2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 17 mars 2015 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden ) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av den nämnda produkten och därav följande väsentlig skada. Denna bevisning ansågs vara tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. 1.2 Registrering (3) Till följd av en begäran från klaganden som innehöll tillräcklig bevisning antog kommissionen den 17 december 2015 förordning (EU) 2015/2386 ( 3 ) som föreskriver att import av HFP Rebars ska göras till föremål för registrering från och med den 19 december 2015. 1.3 Parter som berörs av undersökningen (4) Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, kända importörer och användare samt de kinesiska myndigheterna om att undersökningen hade inletts. Den underrättade de berörda parterna i tillkännagivandet om inledande om att den preliminärt hade valt Förenade Arabemiraten som tredjeland med marknadsekonomi (jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen och uppmanade parterna att lämna synpunkter på detta val. (5) De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som kunde visa att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. 1.4 Stickprovsförfarande (6) Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer och unionstillverkare förefaller vara berörda av förfarandet och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den kanske skulle komma att begränsa undersökningen genom att göra ett urval bland företagen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen (s.k. stickprovsförfarande). a) Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare (7) För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare i det berörda landet att kontakta kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas myndigheter att identifiera och/eller kontakta andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. (8) Totalt sett lämnade tre grupper av exporterande tillverkare de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet och begärde en individuell undersökning i det fall de inte skulle tas med i urvalet. Med tanke på det ringa antalet samarbetsvilliga företag (sammanlagt tre företagsgrupper som bestod av sex tillverkare, tre närstående exportörer i Kina, två närstående exportörer i Singapore) ansåg kommissionen att det inte var nödvändigt med ett stickprovsförfarande avseende de exporterande tillverkarna i det berörda landet. b) Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare (9) I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Detta urval utgjordes till en början av fyra tillverkare som var kända för kommissionen som tillverkare av HFP Rebars i unionen redan innan undersökningen inleddes. Kommissionen grundade urvalet på försäljningsvolymen till icke-närstående kunder. De berörda parterna uppmanades i tillkännagivandet om inledande även att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Det inkom inga synpunkter på det föreslagna urvalet. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för 90 % av unionens uppskattade sammanlagda tillverkning. Urvalet anses vara representativt för unionsindustrin. c) Stickprovsförfarande avseende importörer (10) För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att kontakta kommissionen och lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. (11) Sammanlagt fyra icke-närstående importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer ansåg kommissionen att det inte var nödvändigt med ett stickprovsförfarande. 1.5 Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status (12) För tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till myndigheterna och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina. Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ansökte om bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (marknadsekonomisk status). 1.6 Svar på frågeformuläret och kontrollbesök (13) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt är berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från de tre samarbetsvilliga (grupper av) exporterande tillverkare i Kina, de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, fyra icke-närstående importörer, fem icke-närstående användare och fyra närstående användare. Två icke-närstående importörer och tre icke-närstående användare drog senare tillbaka sitt samtycke till att samarbeta. (14) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande parter: a) Unionstillverkare — Celsa UK, Förenade kungariket — Megasa Siderur, Spanien — Riva Acier, Frankrike — SN Maia, Portugal b) Icke närstående importörer i unionen — Ronly Ltd, Förenade kungariket c) Användare i unionen Närstående användare: — BRC, Förenade kungariket — Express Limited, Förenade kungariket — Rom, Förenade kungariket — Romtech, Förenade kungariket Icke-närstående användare: — Capital, Förenade kungariket — Roe Bros and Northwest Steel, Förenade kungariket d) Exporterande tillverkare i Kina — Jiangyin Xicheng Group: — Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd — Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd — Wuxi Xijun International Trade Co.Ltd (närstående exportör i Kina) — Jiangsu Xichuang International Trade Co., Ltd (närstående exportör i Kina) — Jiangsu Yonggang Group: — Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd — Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd — Jiangsu Shagang Group: — Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd — Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd — Jiangsu Shagang International Co., Ltd (närstående exportör i Kina) e) Tillverkare i det jämförbara landet: — ArcelorMittal South Africa (Sydafrika) (15) Kommissionen besökte inte de två närstående exportörerna till de samarbetsvilliga kinesiska företagen i Singapore, dvs. Lianfeng International PTE., Ltd (närstående exportör till Yonggang Group) och Xinsha International PTE, Ltd (närstående exportör till Shagang Group). Dessa företags handlingar och räkenskaper gjordes dock tillgängliga för inspektion i den utsträckning som kommissionen begärt vid besök på plats hos företagens respektive närstående tillverkare i Kina. 1.7 Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod (16) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2014–31 mars 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden ). På grund av de särskilda omständigheterna på marknaden 2011, vilka beskrivs i skäl 148, gavs 2011 mindre vikt i skadeanalysen samtidigt som utvecklingen efter den 1 januari 2012 följaktligen gavs större tyngd. Indexen baseras således på 2012, där så är tillämpligt.' 2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT 2.1 Berörd produkt (17) Den produkt som är föremål för denna undersökning är armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet av järn, olegerat stål eller legerat stål (men inte av rostfritt stål, snabb- och kiselmanganstål), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, även vriden efter valsningen. Dessa armeringsstänger har fördjupningar, räfflor, spår eller andra deformationer som kommit till under valsningsprocessen eller har vridits efter valsningen. Den viktigaste egenskapen hos hög utmattningshållfasthet är förmågan att utsättas för upprepad spänning utan att brista, särskilt förmågan att stå emot över 4,5 miljoner utmattningscykler med ett tryckförhållande (min och max) på 0,2 och en spänningsnivå som överstiger 150 MPa. (18) Produktdefinitionen uppfyller kraven i den brittiska standarden BS4449 och framgår vanligtvis av en Carescertifiering eller märkning på armeringsstängerna. Detta innebär, i motsats till vad som hävdats av vissa berörda parter, att det inte är svårt att genomföra åtgärderna i praktiken. (19) Den berörda produkten är den produkt som beskrivs i skäl 17, med ursprung i Kina, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 och ex 7228 30 89. 2.2 Likadan produkt (20) Undersökningen visade att den berörda produkten och den produkt som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden i Kina och det jämförbara landet, samt den produkt som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. 3. DUMPNING 3.1 Inledning (21) Sex kinesiska exporterande tillverkare som tillhörde tre olika grupper (Jiangyin Xicheng Group, Jiangsu Yonggang Group och Jiangsu Shagang Group) samarbetade i undersökningen. De svarade för mer än 95 % av den sammanlagda kinesiska exporten till unionen under undersökningsperioden. Alla företag exporterade till unionen via närstående exportörer belägna i Kina och/eller Singapore. (22) Två av de samarbetsvilliga grupperna, Jiangsu Yonggang och Jiangsu Shagang, är närstående genom ett gemensamt ägande av en exporterande tillverkare av HFP Rebars, vilket båda grupperna medgav i sina frågeformulärssvar. Företagen hävdade emellertid att de båda grupperna ändå borde behandlas som separata enheter i undersökningen. Företagen underströk bland annat att de inte var delaktiga i varandras beslutsprocesser, att det inte fanns någon som helst koppling dem emellan på det operativa planet, att de hade separata produktionslinjer och av varandra helt oberoende försäljnings- och distributionskanaler, både på den inhemska och på den internationella marknaden. (23) Vad gäller detta påstående drog kommissionen preliminärt slutsatsen att de två grupperna bör behandlas som närstående med tanke på karaktären på förhållandet mellan grupperna och hur starkt detta förhållande är i och med att ett av företagen i den ena gruppen är den största enskilda aktieägaren i huvudtillverkaren av den berörda produkten i den andra gruppen och att det förstnämnda företagets tjänstemän deltar i de viktigaste stadgeenliga organen i det sistnämnda företaget. Följaktligen bör man tillämpa en enda vägd genomsnittlig preliminär tull för båda grupperna. (24) Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina ansökte om marknadsekonomisk status. Därför fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (jämförbart land) i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. 3.2 Jämförbart land (25) I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den föreslog Förenade Arabemiraten som lämpligt jämförbart land och uppmanade dem att lämna synpunkter på detta val. Ingen av de tillverkare av den berörda produkten i detta land som var kända och hade kontaktats visade sig emellertid villig att samarbeta med kommissionen. (26) Kommissionen undersökte även om det fanns något annat land med marknadsekonomi med tillverkning av HFP Rebars som kunde användas som jämförbart land. Enligt de uppgifter som kommissionen hade tillgång till på grundval av klagomålet, parternas inlagor och uppgifter från Eurostat tillverkas HFP Rebars också i Egypten, Oman, Qatar, Saudiarabien, Sydafrika, Turkiet och Ukraina. Kommissionen kontaktade sammanlagt 38 potentiella tillverkare av den berörda produkten i dessa länder. (27) Endast ett företag i Sydafrika var villigt att samarbeta. Detta företag besvarade frågeformuläret för jämförbara länder och godtog att få sina svar kontrollerade på plats. En annan tillverkare, belägen i Turkiet, som ursprungligen hade uppgivit sig vara villig att samarbeta besvarade dock aldrig frågeformuläret, trots upprepade påstötningar från kommissionen. (28) Vad gäller det ifrågavarande sydafrikanska företaget påpekade China Iron and Steel Association (Cisa) som är en berörd part i detta förfarande, att företaget var ett dotterbolag till en av de unionstillverkare som stödde klagomålet. Enligt Cisa innebar detta att det inte skulle gå att lita på att de uppgifter som lämnas av detta företag verkligen är objektiva. (29) När det gäller detta påstående måste det först konstateras att kommissionen var begränsad i sitt val av jämförbart land, eftersom de andra länderna inte varit samarbetsvilliga. Dessutom är förhållandet mellan företaget i det jämförbara landet och unionstillverkaren irrelevant i samband med denna undersökning. Kommissionen konstaterar att även om tillverkarna i de jämförbara länderna är närstående företag till unionstillverkare innebär en sådan koppling inte att det normalvärde som fastställts på grundval av kontrollerade uppgifter blir ogiltigt eller påverkas, vilket också bekräftas i en dom som domstolen nyligen meddelat i ett liknande fall ( 4 ) . Det finns dessutom inga särskilda skäl till att inte använda uppgifter från denna tillverkare i ett jämförbart land, eftersom dessa kontrollerats i vederbörlig ordning. Dessutom har Sydafrika en inhemsk marknad för HFP Rebars som är relativt öppen och den berörda produkten är inte heller skyddad av importtullar, det finns inhemsk konkurrens i form av flera olika inhemska tillverkare och importen har en betydande marknadsandel (13 %). Den kontrollerade tillverkaren i det jämförbara landet har en betydande försäljningsvolym både på hemmamarknaden och på export och dess marknadsandel på hemmamarknaden ligger i ett intervall på mellan 13–23 %. Den tillverkar liknande typer av den likadana produkten som de som exporteras till unionen av de kinesiska tillverkarna. (30) Mot denna bakgrund drog kommissionen i detta skede slutsatsen att Sydafrika är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. 3.3 Normalvärde (31) Som nämnts i skäl 24 fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina på grundval av det konstruerade värdet i det jämförbara landet, i detta fall Sydafrika, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. (32) För detta fastställande undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder för den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet var representativ, dvs. huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden motsvarade minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljningen av den berörda produkten från var och en av de respektive kinesiska samarbetsvilliga exportörerna till unionen under undersökningsperioden i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. På grundval av detta konstaterades det att den sammanlagda försäljningen på hemmamarknaden i det jämförbara landet var representativ. (33) Kommissionen gjorde därefter samma jämförelse för varje produkttyp, dvs. den undersökte huruvida försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av den berörda produkten i det jämförbara landet var representativ med avseende på artikel 2.2 i grundförordningen. På grundval av detta konstaterades det att försäljningen på hemmamarknaden i det jämförbara landet inte var representativ för någon av produkttyperna vad gäller någon av de kinesiska exportörerna. (34) Normalvärdet konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att man till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för den relevanta produkttypen adderade de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna (1–5 %) och den vägda genomsnittliga vinsten (10–20 %) för tillverkaren i det jämförbara landet för försäljningen på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden. 3.4 Exportpris (35) De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna exporterade till unionen antingen via närstående exportörer i Kina och/eller Singapore eller genom oberoende handelsföretag i Kina. (36) Exportpriset fastställdes således i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas av den första oberoende kunden, oavsett om dessa var importörer i unionen eller handelsföretag i Kina. 3.5 Jämförelse (37) Normalvärde och exportpris för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes på nivån fritt fabrik. (38) För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i form av justeringar i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. (39) På denna grund gjordes justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner, i de fall dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. De totala justeringarna låg i intervallet 5–10 %. (40) I Kina återbetalas mervärdesskatten endast delvis vid export, dvs. 4 % av mervärdesskatten återbetalas inte. För att säkerställa att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma nivå skattemässigt justerades normalvärdet uppåt med den del av mervärdesskatten som togs ut på exporten av HFP Rebars, vilken inte återbetalades till de kinesiska exporterande tillverkarna ( 5 ) . 3.6 Dumpningsmarginaler (41) I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen gjordes det för varje samarbetsvillig företagsgrupp en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten i det jämförbara landet och det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. (42) Såsom förklaras i skäl 23 drog kommissionen slutsatsen att två av de samarbetsvilliga företagsgrupperna bör behandlas som närstående. (43) En enda dumpningsmarginal fastställdes således för de exporterande tillverkarna i dessa två grupper genom att summan av deras individuella dumpningsbelopp uttrycktes som en procentandel av summan av deras konstruerade (på grund av förekomsten av närstående exportörer) cif-värden vid unionens gräns. (44) Vad gäller den landsomfattande dumpningsmarginalen fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetsviljan varit. För detta ändamål gjordes en jämförelse mellan de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas totala exportkvantiteter och den totala importen från Kina enligt Eurostats importstatistik. Eftersom samarbetsviljan var hög fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. (45) På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, de följande: Företag Preliminär dumpningsmarginal (i %) Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd 66,0 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd 66,0 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd 51,5 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd 51,5 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd 51,5 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd 51,5 Alla övriga företag 66,0 4. UNIONSINDUSTRIN 4.1 Unionsindustrin (46) Den likadana produkten tillverkades av 11 unionstillverkare. Dessa anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin . (47) En berörd part begärde att kommissionen skulle klargöra huruvida unionsindustrin är begränsad till en viss region i den mening som avses i artikel 4.1 b i grundförordningen. (48) Kommissionen noterar att även om användarna av den berörda produkten bara finns i Förenade kungariket och Irland är tillverkarna av den likadana produkten däremot belägna i flera olika medlemsstater och inte bara Förenade kungariket och Irland. Följaktligen ska begreppet unionsindustrin tolkas som att det avser tillverkare inom hela unionen. 4.2 Tillverkningen i unionen (49) All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. (50) På grundval av detta beräknades det att unionens sammanlagda tillverkning uppgick till omkring 506 000 ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen för alla unionstillverkare som gav sig till känna och som utgör hela unionsindustrin. 4.3 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare (51) Såsom anges i skäl 9 ingick fyra unionstillverkare i urvalet, vilka svarade för 90 % av unionens uppskattade sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. 4.4 Den öppna och den företagsinterna marknaden (52) För att avgöra om unionsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för unionsindustrins situation undersökte kommissionen om, och i så fall i vilken utsträckning, man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av unionsindustrin. (53) HFP Rebars används av fabrikanter som skär och böjer armeringsstänger till skräddarsydda former och längder och levererar dessa till byggplatser. Kommissionen konstaterade att när det gäller de unionstillverkare som ingick i urvalet var en betydande del (56 %) av deras tillverkning avsedd för företagsintern användning. En unionstillverkare sålde HFP Rebars till närstående företag som inte fritt kunde välja leverantör. (54) Det är viktigt att göra skillnad på den företagsinterna och den öppna marknaden när det gäller skadeanalysen, eftersom produkter avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för direkt konkurrens från importerade produkter och har otillförlitliga priser eftersom de är satta inom gruppen. Tillverkning som är avsedd för försäljning på den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och sker till marknadspriser. (55) För att få en så fullständig bild som möjligt av unionsindustrin inhämtade kommissionen uppgifter för hela HFP Rebars-tillverkningen och fastställde om tillverkningen var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. För vissa skadeindikatorer som rör unionsindustrin gjorde kommissionen separata analyser av uppgifterna avseende den öppna marknaden och uppgifterna avseende den företagsinterna marknaden samt en jämförande analys. Dessa faktorer är försäljning, marknadsandel, pris per enhet, lönsamhet och kassaflöde. Övriga ekonomiska indikatorer kunde däremot endast granskas på ett meningsfullt sätt genom att se till hela verksamheten, bl.a. unionsindustrins företagsinterna användning, eftersom de hänför sig till verksamheten, oavsett om produkterna säljs på den företagsinterna eller på den öppna marknaden. Dessa faktorer är tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, räntabilitet, sysselsättning, produktivitet, lager och arbetskraftskostnad. För dessa faktorer krävs det att man analyserar unionsindustrin i dess helhet för att man ska kunna få en fullständig bild av skadan för unionsindustrin, eftersom det inte går att urskilja vilka av de ifrågavarande uppgifterna som hänför sig till företagsintern försäljning respektive försäljning på den öppna marknaden. (56) Kommissionen konstaterar att denna analys är i linje med unionsdomstolarnas och WTO:s rättspraxis ( 6 ) . 5. SKADA 5.1 Förbrukning i unionen (57) Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. År 2011 kännetecknades av en låg nivå på förbrukningen i unionen jämfört med resten av skadeundersökningsperioden. Marknadssituationen förbättrades dock, vilket framgår av tabellen nedan, och förbrukningen i unionen ökade med 50 % mellan 2011 och undersökningsperioden och med 38 % mellan 2012 och undersökningsperioden. 2011 2012 2013 2014 UP Förbrukning (i ton) 546 359 595 797 628 099 854 328 822 060 Index (2012 = 100) 92 100 105 143 138 Källa: Europeiska kommissionen (tullövervakningsdatabasen), klagomålet och frågeformulärssvar. 5.2 Import till unionen från det berörda landet 5.2.1 Den berörda importens volym och marknadsandel (58) Under skadeundersökningsperioden utvecklades importen till unionen från Kina, som startade först 2013, på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel: 2011 2012 2013 2014 UP Volym (i ton) 49 480 279 484 292 304 Index (2013 = 100) 100 565 591 Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) 7,9 32,7 35,6 Marknadsandel på den öppna marknaden (i %) 11,7 45,9 50,9 Index (2013 = 100) 100 415 451 Källa: Europeiska kommissionen (tullövervakningsdatabasen), klagomålet och frågeformulärssvar. (59) Importvolymerna från Kina ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, från noll till 292 000 ton under undersökningsperioden. Den kinesiska importens marknadsandel ökade avsevärt, från 0 % till 36 % under skadeundersökningsperioden. 5.2.2 Importpriser och prisunderskridande (60) Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Kina: 2011 2012 2013 2014 UP Genomsnittligt pris (i euro/ton) 442 400 401 Index (2013 = 100) 100 90 91 Källa: Europeiska kommissionen (tullövervakningsdatabasen) och frågeformulärssvar. (61) De genomsnittliga importpriserna från Kina minskade under skadeundersökningsperioden på grund av de minskade världsmarknadspriserna på järnmalm, eftersom järnmalm används som råvara både i Kina och i det jämförbara landet (se tabellen i skäl 81). Importpriserna för undersökningsperioden fastställdes på grundval av de kontrollerade exportpriserna från de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet. De genomsnittliga importpriserna för 2013 och 2014 har fastställts på grundval av tullövervakningsdatabasen. Kommissionen tog hänsyn till den långa tidseftersläpningen mellan fakturadatum och tullklareringsdatum, eftersom man annars riskerade att priser för olika perioder skulle jämföras med varandra. Importpriserna från Kina var lägre än unionsindustrins försäljningspriser både till närstående och icke-närstående under samma period. Som framgår av skäl 82 var unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till närstående 483 euro per ton under 2013 och dess genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående 456 euro per ton. Under 2014 var unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till närstående 464 euro per ton och dess genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående 434 euro per ton. Under undersökningsperioden var unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris till närstående 458 euro per ton och dess genomsnittliga försäljningspris till icke-närstående 427 euro per ton. (62) I syfte att fastställa om det förelåg prisunderskridande under undersökningsperioden, och i så fall i vilken utsträckning, gjordes det en jämförelse mellan de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden som togs ut av unionstillverkarna i urvalet, justerade till nivån fritt fabrik genom avdrag för faktiska leveranskostnader, provisioner och kreditnoter, och de motsvarande vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för den dumpade importen från de kinesiska tillverkarna i urvalet till första oberoende kund på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivå. Såsom förklaras i skäl 102 fastställdes prisunderskridandet endast för försäljningen till icke-närstående, eftersom jämförelsen bara beaktade matchande produkttyper. Försäljningen till närstående bestod uteslutande av sådana produkttyper som inte importerades från Kina. (63) Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet, visade att underskridandemarginalen varierade mellan 1,7 % och 5,6 %. De lägre priserna på den dumpade importen jämfört med unionspriserna under skadeundersökningsperioden förklarar den markanta ökningen av importvolymen från Kina och av marknadsandelen för importen från Kina från och med 2013. 5.3 Unionsindustrins ekonomiska situation 5.3.1 Inledande anmärkningar (64) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den inverkan som den dumpade importen från Kina hade på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. (65) Såsom nämns i skäl 9 tillämpades ett stickprovsförfarande vid undersökningen av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. (66) För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. I detta avseende bedömdes unionsindustrins ekonomiska situation på grundval av a) makroekonomiska indikatorer, dvs. indikatorer som tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt, sysselsättning, produktivitet, den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtningen från tidigare dumpning, för vilka uppgifter inhämtades för hela unionsindustrin och på grundval av b) mikroekonomiska indikatorer som genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager- och arbetskraftskostnader, för vilka uppgifter inhämtades för de unionstillverkare som ingick i urvalet. (67) All tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna och, i synnerhet, uppgifterna gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet. (68) De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av information som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret. (69) Såsom förklaras i skäl 103 fastställdes prisunderskridandet och målprisunderskridandet på grundval av produkttyper som var jämförbara med dem som importerades från Kina, dvs. som omfattas av samma produktkodnummer, vilket innebär att försäljningen till närstående kunder inte är medtagen eftersom denna uteslutande består av sådana produkttyper som inte importeras från Kina. De övriga skadeindikatorerna fastställdes på grundval av alla produkttyper. Även om de återstående skadeindikatorerna skulle ha fastställts endast på grundval av de jämförbara produkttyperna skulle detta inte ha lett till ett annat resultat när det gäller de trender som observerats. 5.3.2 Makroekonomiska indikatorer a) Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (70) Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: 2011 2012 2013 2014 UP Tillverkningsvolym HFP Rebars (i ton) 533 612 569 599 507 046 516 762 506 361 Index (2012 = 100) 94 100 89 91 89 Tillverkningsvolym alla produkter (i ton) 5 364 368 5 416 193 5 169 720 5 510 322 5 500 486 Index (2012 = 100) 99 100 95 102 102 Produktionskapacitet alla produkter (i ton) 7 700 405 7 710 620 7 705 934 7 688 851 7 709 741 Index (2012 = 100) 100 100 100 100 100 Kapacitetsutnyttjande alla produkter (i %) 70 70 67 72 71 Index (2012 = 100) 99 100 96 102 102 Källa: Klagomålet och svar på frågeformuläret. (71) Tillverkningen i unionen minskade under skadeundersökningsperioden, trots att förbrukningen i unionen ökade. (72) Eftersom samma maskiner kan användas för att tillverka både den likadana produkten och andra typer av armeringsjärn beräknades produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande för alla typer av armeringsjärn. Det finns därför inga särskilda maskiner för HFP Rebars som kan användas som underlag för att beräkna produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande bara för den likadana produkten. Kapaciteten och kapacitetsutnyttjandet låg på samma nivå under hela skadeundersökningsperioden, trots att förbrukningen i unionen ökade. Den minskade produktionsvolymen för den berörda produkten kompenserades av en ökad produktionsvolym för andra produkter. b) Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt (73) En unionstillverkares försäljning omfattade även företagsintern försäljning till närstående företag. När det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt gjordes det därför separata bedömningar för den företagsinterna marknaden (närstående försäljning) och den öppna marknaden (icke-närstående försäljning). (74) Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden: 2011 2012 2013 2014 UP Försäljningsvolym närstående försäljning (i ton) 255 388 249 832 206 004 246 055 248 213 Index (2012 = 100) 102 100 82 98 99 Marknadsandel närstående försäljning i förhållande till förbrukningen i EU (i %) 46,7 41,9 32,8 28,8 30,2 Index (2012 = 100) 111 100 78 69 72 Försäljningsvolym icke-närstående försäljning (i ton) 269 728 319 148 292 521 260 470 261 180 Index (2012 = 100) 85 100 92 82 82 Marknadsandel icke-närstående försäljning i förhållande till förbrukningen i EU (i %) 49,4 53,6 46,6 30,5 31,8 Index (2012 = 100) 92 100 87 57 59 Källa: Europeiska kommissionen (tullövervakningsdatabasen), klagomålet och frågeformulärssvar. (75) Efter en ökning mellan 2011 och 2012 mot bakgrund av en ökad förbrukning började försäljningen till icke-närstående kunder minska från och med 2013, vilket skedde parallellt med den snabba ökningen av den dumpade importen. Detta återspeglas också i den uppåtgående trenden för utgående lager, som ökade med 27 % totalt sett under skadeundersökningsperioden och med 28 % från 2012 till undersökningsperioden. (76) Dessutom uppvisade marknadsandelen för unionsindustrins försäljning till icke-närstående en betydande minskning (18 procentenheter sedan 2011 och 22 procentenheter sedan 2012), samtidigt som förbrukningen stadigt ökade. Detta visar att unionsindustrin inte kunnat dra full fördel av den ökade förbrukningen i unionen på grund av att dumpad import fått en ökad marknadsandel. (77) Försäljningen till närstående minskade först under 2013, samtidigt med att den dumpade importen från Kina inleddes, men ökade därefter till sin tidigare nivå. Marknadsandelen för försäljningen till närstående minskade med 17 procentenheter räknat från 2011 och med 12 procentenheter räknat från 2012. Men eftersom försäljningen till närstående skedde på en företagsintern marknad påverkades den bara indirekt av importen från Kina. c) Sysselsättning och produktivitet (78) Sysselsättningen minskade från 253 under 2011 till 231 under 2012 och därefter ytterligare till 209 under undersökningsperioden. Sysselsättningen inom unionsindustrin beräknades genom att mäta antalet anställda som arbetar direkt med den berörda produkten, om denna information fanns tillgänglig, eller genom att fördela tillverkarnas totala sysselsättning proportionellt i förhållande till den berörda produktens andel av hela deras tillverkning. Produktiviteten, uttryckt som tillverkning i ton per anställd och år, ökade med 15 % mellan 2011 och 2012. Under perioden från och med 2012 till undersökningsperioden minskade produktiviteten först under 2013 på grund av den minskade tillverkningen, med återgick därefter till sin tidigare nivå, vilket tyder på att unionsindustrin gjort betydande ansträngningar för att förbättra sin effektivitet, samtidigt som tillverkningen låg kvar på 2013 års nivåer. 2011 2012 2013 2014 UP Antal anställda 253 231 243 221 209 Index (2012 = 100) 109 100 105 96 90 Produktivitet (ton per anställd) 2 113 2 465 2 090 2 334 2 423 Index (2012 = 100) 86 100 85 95 98 Källa: Klagomålet och svar på frågeformuläret. d) Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning (79) Dumpningsmarginalerna för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet var betydande (se skäl 45). Med hänsyn till den berörda produktens sektor samt volymen, marknadsandelen och priserna för den dumpade import från Kina som diskuteras ovan kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara. (80) Det har inte förekommit någon tidigare import. Följaktligen håller unionsindustrin inte fortfarande på att återhämta sig från tidigare dumpning. 5.3.3 Mikroekonomiska indikatorer a) Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad per enhet. (81) De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 16 % under perioden från och med 2012 till undersökningsperioden. Denna prisminskning är att hänföra till den allmänna utvecklingen mot lägre råvarukostnader på världsmarknaden, både när det gäller fragmenterat skrot som används i unionen och järnmalm som används i Kina och i det jämförbara landet (se tabellen nedan). 2011 2012 2013 2014 UP Skrot, pris i euro/ton (unionstillverkare i urvalet) 320 308 281 270 260 Index (2012 = 100) 104 100 91 88 85 Fragmenterat skrot, pris i euro/ton (unionsmarknaden) 318 285 254 261 251 Index (2012 = 100) 112 100 89 92 88 Järnmalm, pris i euro/ton (import till Kina) 124 100 96 72 60 Index (2012 = 100) 125 100 96 73 61 Järnmalm, pris i euro/ton (import till Kina) enligt de kinesiska exporterande tillverkarna Uppgift saknas Uppgift saknas [90–110] [60–80] [50–70] Källa: Klaganden, svar på frågeformuläret, www.indexmundi.com och Cisa. (82) Under perioden från och med 2012 till undersökningsperioden minskade dock unionsindustrins försäljningspriser snabbare än råvarupriserna för fragmenterat skrot, både i absoluta och relativa tal. Som framgår av tabellen nedan har detta resulterat i förluster från och med 2013. 2011 2012 2013 2014 UP Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till närstående kunder 529 540 483 464 458 Index (2012 = 100) 98 100 89 86 85 Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder 505 507 456 434 427 Index (2012 = 100) 100 100 90 86 84 Kostnad per enhet för varor sålda till närstående (euro/ton) 544 527 490 479 470 Index (2012 = 100) 103 100 93 91 89 Kostnad per enhet för varor sålda till icke-närstående (euro/ton) 515 502 469 448 439 Index (2012 = 100) 103 100 93 89 87 Källa: Svar på frågeformuläret. b) Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga (83) Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt: 2011 2012 2013 2014 UP Lönsamhet för försäljningen i unionen till närstående kunder (i % av omsättningen) – 2,8 + 2,5 – 1,5 – 3,2 – 2,7 Lönsamhet för försäljningen i unionen till icke-närstående kunder, justerad för jämförbara produkttyper (i % av omsättningen) – 3,5 % + 1,6 – 2,5 – 3,1 – 2,4 Kassaflöde för närstående försäljning (i euro) – 336 830 6 965 666 1 619 217 619 310 1 582 626 Kassaflöde för icke-närstående försäljning (i euro) 14 899 504 5 240 507 600 099 – 389 019 – 946 642 Investeringar (i euro) 7 176 323 6 546 524 5 880 627 4 504 181 5 030 792 Index (2012 = 100) 110 100 90 69 77 Räntabilitet (i %) – 83 71 – 76 – 144 – 110 Källa: Svar på frågeformuläret. (84) Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet fastställdes separat för försäljningen till närstående och försäljningen till icke-närstående kunder. Lönsamheten angavs som nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till kunder i unionen, uttryckt i procent av omsättningen för denna försäljning. (85) När det gäller försäljning till närstående gick unionstillverkarna i urvalet med förlust 2011, men började återhämta sig under 2012 på grund av den ökade förbrukningen i unionen. Försäljningen till närstående gav en vinst på + 2,5 % under 2012. Försäljningen till närstående började emellertid gå med förlust igen från och med 2013. Priserna för försäljningen till närstående återspeglar emellertid inte nödvändigtvis marknadspriserna eftersom de fastställs genom överenskommelse mellan närstående parter. Vinsten på försäljningen till närstående kan därför inte anses återspegla unionsindustrins lönsamhet. (86) Försäljningen till icke-närstående uppvisade ungefär samma utveckling som försäljningen till närstående. Försäljningen till icke-närstående gick med förlust före 2012, var lönsam 2012 och återgick därefter till att gå med förlust från och med 2013. (87) Kassaflödet, som är industrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet, var först positivt för försäljningen till icke-närstående, men blev därefter negativt från och med 2014 på grund av de fortsatta förlusterna. Kassaflödet för försäljningen till närstående var negativt 2011 men positivt under resten av skadeundersökningsperioden. Eftersom försäljningspriserna till närstående inte nödvändigtvis återspeglar marknadspriserna kan emellertid kassaflödet från försäljningen till närstående inte anses återspegla unionsindustrins kassaflödessituation. (88) Utvecklingen av lönsamheten och kassaflödet under skadeundersökningsperioden ledde till att de unionstillverkare som ingick i urvalet fick begränsade möjligheter att investera i sin verksamhet och sämre utvecklingsmöjligheter. På grund av branschens karaktär används investeringarna för tillverkningen av flera olika produkter, däribland produkter som inte omfattades av undersökningen. Av denna anledning gick det inte att direkt fastställa investeringar och räntabilitet (dvs. vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde) specifikt för den undersökta produkten. I stället utgick man från att den berörda produktens andel av branschens sammanlagda investeringar motsvarade dess andel av omsättningen. (89) Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet var negativt under undersökningsperioden. c) Lager (90) Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden. Denna ökning inträffade samtidigt som marknadsandelen minskade. 2011 2012 2013 2014 UP Utgående lager (i ton) 56 934 56 537 57 280 69 942 72 473 Index (2012 = 100) 101 100 101 124 128 Källa: Svar på frågeformuläret. d) Arbetskraftskostnader (91) Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för unionstillverkarna i urvalet ökade endast en aning under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade den genomsnittliga produktiviteten. Arbetskraftskostnaderna utgjorde 13 % av de totala produktionskostnaderna. Arbetskraftskostnaderna är därmed inte en tungt vägande faktor i produktionskostnaden. 2011 2012 2013 2014 UP Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) 104 161 112 246 108 249 127 588 138 047 Index (2012 = 100) 93 100 96 114 123 Källa: Svar på frågeformuläret. 5.4 Slutsats beträffande skada (92) Undersökningen visade att unionsindustrin inte fullt ut kunnat dra nytta av den ökade förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Inledningsvis (dvs. mellan 2011 och 2012) förekom ingen skada, vilket inte minst berodde på att det inte fanns någon import, men från och med 2013 försämrades unionsindustrins ekonomiska situation jämfört med 2012 års nivåer. Vissa indikatorer, såsom unionsindustrins tillverkning och försäljningsvolym, stagnerade trots att förbrukningen i unionen fortsatte att öka. Unionsindustrins marknadsandel minskade betydligt, eftersom den ökade förbrukningen i unionen täcktes av den snabbt ökande importen från Kina. (93) Vissa skadeindikatorer som sammanhänger med det ekonomiska resultatet, dvs. unionsindustrins lönsamhet och kassaflöde, påverkades kraftigt (en minskning av lönsamheten med 4 procentenheter) av det pristryck som fanns på unionsmarknaden. Unionsindustrin kunde inte ta ut tillräckligt höga priser för att kunna nå upp till samma lönsamhetsnivå som under 2012, vilket gjorde att den började gå med förlust. (94) Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. 6. ORSAKSSAMBAND 6.1 Inledning (95) I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att denna skada skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin undersöktes också för att kontrollera att den skada som eventuellt vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. 6.2 Verkningar av den dumpade importen (96) Undersökningen visade att förbrukningen i unionen ökade med 50 % under skadeundersökningsperioden och att importen med ursprung i Kina ökade väsentligt volymmässigt. Såsom förklaras i skälen 58–59 ökade importen från Kina från noll 2012 till 292 000 ton under undersökningsperioden. Ökningen av den dumpade importen sammanföll med en kraftig minskning av unionsindustrins marknadsandel och såsom förklaras i skälen 74–76 minskade unionsindustrins försäljning till icke-närstående från 319 000 ton 2012 till 261 000 ton under undersökningsperioden. (97) När det gäller pristrycket på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de genomsnittliga importpriserna från Kina konstant varit lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Genom att priserna på den kinesiska importen underskred unionsindustrins priser ökade denna import sin marknadsandel från noll 2012 till 36 % av förbrukningen i unionen under undersökningsperioden. På den öppna marknaden ökade marknadsandelen för den kinesiska importen från noll 2012 till 51 % under undersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel på den öppna marknaden minskade från 92 % 2012 till 46 % under undersökningsperioden. Denna minskning av marknadsandelen visar att unionsindustrin inte kunnat dra nytta av den ökade förbrukningen. (98) På grund av pristrycket från de ökade importvolymerna från Kina kunde unionsindustrin inte täcka sina kostnader. Unionsindustrin gick med förlust under 2011 och hade precis nått upp till lönsamhetsstrecket när dumpningen började 2012. Unionsindustrin började gå med förlust från och med 2013 samtidigt som den dumpade importen började komma in på unionsmarknaden. (99) Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den kraftiga ökningen av dumpad import från Kina till priser som konstant underskridit unionsindustrins priser vållat den skada som unionsindustrin lidit. 6.3 Verkningar av andra faktorer 6.3.1 Unionsindustrins exportresultat (100) Unionsindustrin hade nästan ingen export. Exporten till tredjeländer minskade från 1 % till 0 % av försäljningen under skadeundersökningsperioden. Följaktligen kan slutsatsen dras att unionsindustrins exportverksamhet inte är en möjlig orsak till den väsentliga skada som konstaterats. 6.3.2 Försäljning till närstående parter (101) De kinesiska exportörerna hävdade att orsakssambandet bröts i och med att en av unionstillverkarnas försäljning nästan uteslutande skedde till närstående parter på en företagsintern marknad. Den eventuella skadan skulle således ha orsakats av låga internpriser mellan närstående företag och inte av importen från Kina. (102) Kommissionen noterar för det första att endast en av unionstillverkarna i urvalet hade försäljning på en företagsintern marknad och att detta företag dessutom sålde den likadana produkten på den öppna marknaden. (103) För det andra framgick det av undersökningen att priserna till närstående parter var högre än försäljningspriserna på den öppna marknaden. Det konstaterades också att försäljningen till närstående parter utgjordes av produkttyper som inte importerades från Kina. Prisunderskridande och målprisunderskridande fastställdes endast med beaktande av matchande produkttyper, genom en jämförelse mellan priserna för importen från Kina och unionstillverkarnas försäljningspriser för de matchande produkttyperna. Försäljningen till närstående påverkade således inte fastställandet av prisunderskridandet och målprisunderskridandet. Skadeindikatorernas utveckling, som analyserats separat för försäljningen på den öppna marknaden och på den företagsinterna marknaden, uppvisade en likartad trend. På denna grundval har de kinesiska exportörernas påstående beaktats, men det påverkar inte undersökningsresultaten. 6.3.3 Import från tredjeländer Land 2011 2012 2013 2014 UP Kina Volym (i ton) 49 480 279 484 292 304 Index (2013 = 100) 100 565 591 Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) 7,9 32,7 35,6 Index (2013 = 100) 100 415 451 Genomsnittligt pris 442 400 401 Index (2013 = 100) 100 90 91 Turkiet Volym (i ton) 8 726 1 182 74 965 65 299 16 323 Index (2012 = 100) 738 100 6 342 5 525 1 381 Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) 1,6 0,2 11,9 7,6 2,0 Index (2012 = 100) 805 100 6 016 3 853 1 001 Genomsnittligt pris 697 508 463 565 691 Index (2012 = 100) 137 100 91 111 136 Totalt alla tredjeländer undantaget Kina Volym (i ton) 21 243 26 817 80 094 68 319 20 362 Index (2012 = 100) 79 100 299 255 76 Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) 3,9 4,5 12,8 8,0 2,5 Index (2012 = 100) 86 100 283 178 55 Genomsnittligt pris 657 610 488 659 570 Index (2012 = 100) 108 100 80 108 94 Källa: Europeiska kommissionen (tullövervakningsdatabasen), klagomålet och frågeformulärssvar. (104) Den dumpade importen från Kina utgjorde 93 % av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden. Det fanns andra importkällor, bl.a. Turkiet, som man var tvungen att undersöka med fastställandet av orsakssamband. (105) Undersökningen visade att de turkiska exporterande tillverkarnas genomsnittliga försäljningspris låg på en högre nivå än de kinesiska exporterande tillverkarnas och unionsindustrins försäljningspris under skadeundersökningsperioden. Dessutom minskade marknadsandelen för den turkiska importen från 12 % 2013 till 2,0 % under undersökningsperioden. (106) Därför dras slutsatsen att verkan av denna import inte kan anses vara sådan att den bryter orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den skada unionsindustrin lidit. 6.3.4 Den ekonomiska krisen (107) Såsom anges i skäl 83 gick unionsindustrin med förlust år 2011 då verkningarna av den ekonomiska krisen visade sig i form av den låga förbrukningen av armeringsjärn. Unionsindustrins situation förbättrades under 2012 och blev lönsam. Den började därefter gå med förlust igen från och med 2013, vilket skedde parallellt med att lågprisimporten från Kina startade. (108) Den ekonomiska krisen är således inte orsaken till de svårigheter som industrin på nytt upplevt sedan 2013. Dess inverkan kan därför inte anses vara sådan att den bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. 6.3.5 Kostnader för den huvudsakliga råvaran (109) De kinesiska exportörerna hävdade att den skada som unionsindustrin lidit förklaras av att den använder skrot som huvudsaklig råvara, under det att de kinesiska tillverkarna använder järnmalm. (110) De prisuppgifter som lämnats av de kinesiska exportörerna visar emellertid att priserna på skrot i stort sett uppvisat samma utveckling som priserna på järnmalm på världsmarknaden. Såsom anges i skäl 81 minskade priserna för både skrot och järnmalm med ungefär samma belopp när det gäller priset per ton. Det faktum att de minskat olika mycket uttryckt i procent är inte relevant vid fastställandet av orsakssambandet, eftersom inverkan på produktionskostnaderna bestäms av utvecklingen av priset per ton i absoluta tal. Dessutom ger skillnaden i kostnad mellan järnmalm och skrot i absoluta tal uttryck för det faktum att processen för omvandling till stål ser olika ut beroende på vilken råvara som används. Kostnaderna för de två olika råvarorna är därför inte direkt jämförbara. De påstådda skillnaderna i utvecklingen av råvarukostnaderna kunde därför inte bryta orsakssambandet mellan den väsentliga skada som konstaterats och den dumpade importen. Påståendet måste därför avvisas. 6.4 Slutsats beträffande orsakssamband (111) Det framgick av undersökningen att volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från Kina hade ökat betydligt under skadeundersökningsperioden. Det konstaterades vidare att denna import konstant underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden och framför allt under undersökningsperioden. (112) Denna ökning av volym och marknadsandel för den dumpade importen från Kina sammanföll med den försämring av unionsindustrins ekonomiska situation som ägde rum från och med 2013. Trots att förbrukningen återhämtade sig kunde unionsindustrin inte öka sin försäljning eller höja sina priser, vilket innebar att de ekonomiska indikatorerna som t.ex. lönsamhet fortsatte att vara negativa. (113) Undersökningen av de andra kända faktorer som skulle kunna ha vållat unionsindustrin skada visade att dessa faktorer inte bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. (114) På grundval av ovanstående analys, i vilken man har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. 7. UNIONENS INTRESSE 7.1 Allmänna överväganden (115) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som leder till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. (116) Den berörda parten Cisa hävdade att det vore onödigt att införa åtgärder för unionen i dess helhet, eftersom importen från Kina endast går till Förenade kungariket och Irland. (117) Kommissionen noterar dock att förbrukningen visserligen är begränsad till Förenade kungariket och Irland men att unionsindustrin finns i flera olika medlemsstater, vilket innebär att unionens intresse måste bedömas för unionen i dess helhet. Eftersom det förekommer unionsintern handel med den berörda produkten mellan Förenade kungariket och Irland och de andra medlemsstaterna måste de åtgärder som vidtas gälla unionen i dess helhet för att vara effektiva. 7.2 Unionsindustrins intresse (118) Unionsindustrin utgörs av elva kända tillverkare som svarar för hela unionens tillverkning av den likadana produkten. Dessa tillverkare finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsatte 209 personer i den direkta tillverkningen av den likadana produkten under undersökningsperioden. (119) Det har fastställts att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin inte kunde dra full nytta av den ökande förbrukningen och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig. (120) Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden. (121) Införandet av åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, vilket skulle inverka positivt på den ekonomiska situationen och lönsamheten. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för industrin att upprätthålla och vidareutveckla sina insatser för att vara kostnadseffektiva. (122) Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras. (123) En unionstillverkares försäljning skedde i huvudsak till en företagsintern marknad som inte påverkades direkt av importen från Kina. Denna tillverkare skulle dock kunna dra indirekt nytta av den växande marknad som skulle bli följden av att det inte längre fanns någon dumpad import och där priserna skulle sättas på grundval av sunda marknadsvillkor. (124) Följaktligen dras den preliminära slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att åtgärder införs för import med ursprung i Kina. 7.3 Användarnas intresse (125) Kommissionen skickade frågeformulär till elva användare i unionen. Nio användare besvarade frågeformuläret, men tre av dem drog senare tillbaka sitt samtycke till att samarbeta. Den sannolika effekten av de föreslagna åtgärderna bedömdes på grundval av frågeformulärssvaren från de andra användarna samt hela unionsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten. (126) Fyra av de samarbetsvilliga användarna var närstående till en unionstillverkare. De köpte den berörda produkten uteslutande från sitt moderbolag. Införandet av åtgärder skulle därför inte ha någon direkt inverkan på deras inköp. Indirekt skulle deras ställning i det senare ledet i förädlingskedjan eventuellt förbättras, eftersom deras konkurrenter inte längre skulle kunna köpa dumpad lågprisimport från Kina. (127) De två samarbetsvilliga icke-närstående användarna svarade för ca 33 % av den sammanlagda importen från Kina av den berörda produkten under undersökningsperioden. I genomsnitt utgjorde inköp från Kina ca 88 % av deras totala inköp av den berörda produkten. Kostnaden för den berörda produkten utgjorde normalt sett 75 % av den försäljning som innehöll den berörda produkten. Under undersökningsperioden representerade den genomsnittliga procentandel av omsättning som innefattade den berörda produkten 76 % av deras totala omsättning. (128) Undersökningen visade att den genomsnittliga lönsamheten för den försäljning som innehöll den berörda produkten uppgick till 1 % av omsättningen för de samarbetsvilliga icke-närstående användarna under undersökningsperioden. (129) Om man utgår från ett värsta scenario för de icke-närstående användarna, dvs. att ingen prisökning kan vältras över på distributionskedjan och att de kommer att fortsätta köpa från Kina i samma volymer som tidigare, skulle verkningarna av tullen på användarnas lönsamhet – med tanke på deras små vinster, deras stora andel av den kinesiska importen och den berörda produktens stora andel av deras totala kostnader – göra att användarna började gå med förlust. (130) Det bör emellertid påpekas att eftersom den berörda produkten är standardiserad är det lätt för användarna att byta försörjningskälla om man ser till produktens kvalitet. Införandet av åtgärder bör inte hindra import av den berörda produkten från andra länder, och även från Kina, när dumpningens snedvridande effekter på handeln har undanröjts. (131) De icke-närstående användarna hävdade att de nuvarande höga importvolymerna från Kina inte med lätthet skulle kunna ersättas av andra källor, och att de därför skulle hamna i en situation där de inte hade en tillräcklig försörjning. Detta skulle leda till att de förlorade marknadsandelar till närstående användare. (132) Med tanke på tullarnas måttliga storlek är det inte sannolikt att de skulle leda till att importen från Kina helt upphörde och kinesisk import till rimliga priser skulle kunna fortsätta att komma in på unionsmarknaden. Det framgick av undersökningen att det finns tillräckligt med outnyttjad kapacitet i unionsindustrin för att oberoende användare ska kunna ersätta den eventuella importminskningen från Kina. (133) Vissa importörer och användare hävdade att ett införande av åtgärder skulle leda till att en unionstillverkare belägen i Förenade kungariket och denna tillverkares närstående användare fick en monopolställning, eftersom konkurrerande oberoende användare inte längre skulle ha tillgång till råvaror till konkurrenskraftiga priser. (134) Kommissionen noterar för det första att förvärvet av användarna i ett efterföljande led hade godkänts både av de brittiska och av de irländska konkurrensmyndigheterna. De har i detta sammanhang bedömt risken för eventuella monopolbeteenden. (135) För det andra har de oberoende användarna såsom anges i skäl 130 tillgång till alternativa försörjningskällor, vilka kommer att säkerställa att oberoende användare kan fortsätta att konkurrera på den brittiska marknaden. (136) Mot denna bakgrund anser kommissionen i nuläget att den samlade effekten på användarna och de konkurrensbegränsande effekterna endast kommer att bli begränsade, även om vissa användare sannolikt kommer att påverkas mer negativt än andra av att det införs åtgärder på den kinesiska importen. 7.4 Importörernas intresse (137) De icke-närstående importörerna samarbetade endast i begränsad utsträckning. Tre importörer tillhandahöll uppgifter för stickprovsförfarandet men endast två var samarbetsvilliga. De svarade för ca 37 % av den totala importen från Kina under undersökningsperioden. Importörerna motsätter sig att åtgärder införs eftersom Kina är deras absolut viktigaste leverantör av den berörda produkten. (138) Importörerna bör dock kunna vältra över åtminstone en del av en eventuell prisökning till följd av införandet av åtgärder på sina kunder. Importörerna kan också byta till andra försörjningskällor. (139) Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse. 7.5 Slutsats om unionens intresse (140) Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det totalt sett, på grundval av uppgifterna om unionens intresse, inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder på import av den berörda produkten från Kina. (141) De eventuella negativa verkningarna för de icke-närstående användarna mildras av att det finns alternativa försörjningskällor att tillgå. (142) Vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer de positiva verkningarna, särskilt för unionsindustrin, av allt att döma att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. 8. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER (143) Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. 8.1 Nivå för undanröjande av skada (144) Vid fastställandet av nivån på åtgärderna togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. (145) Vid beräkning av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. (146) För att fastställa vinstmålet beaktade kommissionen den vinst på icke-närstående försäljning som användes för fastställandet av nivån för undanröjande av skada. (147) Målvinstmarginalen sattes preliminärt till 1,65 %, i linje med 2012 års vinst på den icke-närstående försäljningen. Eftersom den dumpade importen började 2013 anses det att 2012 års vinstnivå återspeglar vad som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. (148) Däremot ansågs 2011 inte utgöra ett lämpligt referensår när det gäller normala konkurrensförhållanden, eftersom unionsindustrin då fortfarande, såsom anges i skäl 107, höll på att återhämta sig från verkningarna av den ekonomiska krisen och gick med förlust. Klagandena har visat att efterfrågan på stål i Förenade kungariket var beräknad till en extremt låg nivå under 2011 (25 % lägre än 2007). Dessutom var produktionskostnaderna mycket höga på grund av att priset på skrot nådde en topp under 2011 (se skäl 81). Slutligen hävdade klagandena att den brittiska marknaden för armeringsjärn var tillfälligt snedvriden på grund av att en brittisk tillverkare (Thamesteel) sålde ut sitt lager inför sin likvidation i januari 2012, vilket ledde till en tillfällig kraftig ökning av utbudet och rabatterade priser under 2011. Av dessa skäl kan 2011 inte anses vara en period då det rådde normala marknadsförhållanden och detta år påverkade därför inte fastställandet av vinstmålet. (149) Därför beräknades nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittspriset för den dumpade importen, fastställt vid beräkningarna av prisunderskridande (se skäl 62), med unionsindustrins icke-skadevållande pris för den likadana produkten. (150) Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga totala importpriset cif. (151) Såsom förklaras i skäl 23 drog kommissionen slutsatsen att två av de samarbetsvilliga företagsgrupperna bör behandlas som närstående. En enda dumpningsmarginal fastställdes därför för de exporterande tillverkarna i dessa två grupper genom att summan av deras individuella målprisunderskridande uttrycktes som en procentandel av summan av deras konstruerade cif-värden vid unionens gräns. 8.2 Provisoriska åtgärder (152) Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import av HFP Rebars med ursprung i Kina och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpningsmarginalen och skademarginalen. (153) Såsom anges i skäl 3 har kommissionen gjort import av den berörda produkten med ursprung i Kina till föremål för registrering genom förordning (EU) 2015/2386 för att det ska vara möjligt att tillämpa antidumpningsåtgärder retroaktivt i enlighet med artikel 10.4 i grundförordningen. (154) Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat bör registreringen av import i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen upphöra. (155) Det är i detta skede av förfarandet inte möjligt att fatta något beslut om en eventuell retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärderna. (156) Mot denna bakgrund har de preliminära antidumpningstullarnas storlek fastställts på grundval av en jämförelse mellan skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Följaktligen föreslås att följande antidumpningstullar införs: Företag Skademarginal (i %) Dumpningsmarginal (i %) Preliminär antidumpningstullsats (i %) Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd Jiangyin 9,2 66,0 9,2 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd Jiangyin 9,2 66,0 9,2 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Alla övriga företag 13,0 66,0 13,0 (157) De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nu aktuella undersökningen. De avspeglar därför företagens situation såsom den konstaterats inom ramen för denna undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i Kina och som tillverkats av företagen i fråga och därmed av de specifika rättsliga enheter som anges. Import av den berörda produkten som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning med namn och adress, inbegripet närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. (158) Alla ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen ( 7 ) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter om så är nödvändigt att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. (159) För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av skillnaden i tullsatser krävs särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella utjämningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. (160) I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. 9. SLUTBESTÄMMELSE (161) Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. (162) Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet av järn, olegerat stål eller legerat stål (men inte av rostfritt stål, snabb- och kiselmanganstål), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, även vriden efter valsningen; dessa armeringsstänger har fördjupningar, räfflor, spår eller andra deformationer som kommit till under valsningsprocessen eller har vridits efter valsningen; den viktigaste egenskapen hos hög utmattningshållfasthet är förmågan att utsättas för upprepad spänning utan att brista, särskilt förmågan att stå emot över 4,5 miljoner utmattningscykler med ett tryckförhållande (min och max) på 0,2 och en spänningsnivå som överstiger 150 MPa, med ursprung i Kina, och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 och ex 7228 30 89 (Taric-nummer 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010 och 7228308910). 2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag: Företag Tull (i %) Taric-tilläggsnummer Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd, Jiangyin 9,2 C060 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd,Jiangyin 9,2 C061 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd, Zhangjiagang 13,0 C062 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd, Zhangjiagang 13,0 C063 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd, Zhangjiagang 13,0 C064 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd, Zhangjiagang 13,0 C065 Alla övriga företag 13,0 C999 3. Den individuella tullsats som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan med angivande av dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (mängd) (berörd produkt) som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Folkrepubliken Kina. Jag intygar att den information som lämnas i denna faktura är fullständig och korrekt.” Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas. 4. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen. 5. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Artikel 2 1. Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande a) begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, b) inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och c) begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. 2. De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna. Artikel 3 1. Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 1 i förordning (EU) 2015/2386. 2. Uppgifter som insamlats avseende produkter som införts för förbrukning högst 90 dagar före dagen för denna förordnings ikraftträdande ska bevaras till dess att eventuella slutgiltiga åtgärder har trätt i kraft eller till dess att detta förfarande har avslutats. Artikel 4 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas under en period av sex månader. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 28 januari 2016. På kommissionens vägnar Jean-Claude JUNCKER Ordförande ( 1 ) EUT L 343, 22.12.2009, s. 51 . ( 2 ) EUT C 143, 30.4.2015, s. 12 . ( 3 ) EUT L 332, 18.12.2015, s. 111 . ( 4 ) C-687/13 av den 10 september 2015, punkt 68. ( 5 ) Denna metod har godtagits av tribunalen i mål T-423/09, Dashiqiao mot rådet, dom av den 16 december 2011, punkterna 34–50. ( 6 ) Mål C-315/90, Gimelec mot kommissionen, EU:C:1991:447, punkterna 16–29. Rapport från WTO:s överprövningsorgan av den 24 juli 2001, WT/DS184/AB/R, punkterna 181–215. ( 7 ) Europeiska kommissionen. Generaldirektoratet för handel. Direktorat H, CHAR 04/039, 1049 Bryssel, Belgien.