L_2021189SV.01003401.xml 28.5.2021 SV Europeiska unionens officiella tidning L 189/34 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 167.5 och 173.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , med beaktande av Regionkommitténs yttrande ( 2 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 3 ) , och av följande skäl: (1) Kultur, konst, kulturarv och kulturell mångfald är av stort värde för det europeiska samhället ur kulturell, utbildningsmässig, demokratisk, miljömässig, social, människorättsrelaterad och ekonomisk synvinkel och bör främjas och stödjas. I Romförklaringen av den 25 mars 2017 och vid Europeiska rådets möte den 14 och 15 december 2017 fastslogs att utbildning och kultur är centrala i arbetet med att bygga upp inkluderande och sammanhållna samhällen för alla, liksom för att upprätthålla Europas konkurrenskraft. (2) Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa värden bekräftas och formuleras ytterligare i de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ( stadgan ), som har samma rättsliga värde som fördragen enligt artikel 6 i EU-fördraget. Särskilt yttrandefriheten och informationsfriheten och friheten för konsten och vetenskapen fastställs i artiklarna 11 respektive 13 i stadgan. (3) I artikel 3 i EU-fördraget anges vidare att unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd och att den, bland annat, ska respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas. (4) I kommissionens meddelande av den 22 maj 2018 med titeln En ny europeisk agenda för kultur beskrivs mål för de kulturella och kreativa sektorerna. Syftet är att ta tillvara potentialen hos kulturen och den kulturella mångfalden för att bidra till sammanhållning och samhällelig välfärd genom att främja de kulturella och kreativa sektorernas gränsöverskridande aspekter och stödja deras förmåga att växa och att uppmuntra kulturbaserad kreativitet inom utbildning och innovation, samt för att främja sysselsättning och tillväxt, och att stärka de kulturella förbindelserna mellan olika länder. Tillsammans med unionens övriga program och fonder kommer programmet Kreativa Europa ( programmet ) att stödja denna nya europeiska agenda för kultur. Kulturens och det konstnärliga uttryckets inneboende värde bör bevaras och främjas och konstnärligt skapande bör stå i centrum för programmet. Detta överensstämmer också med Unescos konvention från 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som trädde i kraft den 18 mars 2007 och som unionen och dess medlemsstater är parter i. (5) För att främja det gemensamma området med kulturell mångfald för Europas befolkning är det viktigt att man gynnar spridning över gränserna av konstnärliga och kulturella verk, samlingar och produkter, och därmed uppmuntrar dialog och kulturella utbyten samt gränsöverskridande rörlighet för konstnärer och yrkesverksamma i de kulturella och kreativa sektorerna. (6) Genom att skydda och främja kulturarvet underlättas fritt deltagande i kulturlivet i enlighet med Förenta Nationernas (FN) allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Därför spelar kulturarvet en viktig roll för uppbyggnaden av ett fredligt och demokratiskt samhälle, för hållbar utveckling och för att främja kulturell mångfald. (7) Främjandet av den kulturella mångfalden i Europa utgår från den konstnärliga yttrandefriheten, konstnärernas och kulturaktörernas förmåga och kompetens samt förekomsten av framgångsrika och motståndskraftiga kulturella och kreativa sektorer och konstnärernas och kulturaktörernas förmåga att skapa, förnya och framställa verk och sprida dem till en större och mer heterogen europeisk publik. Därigenom utvidgar man de kulturella och kreativa sektorernas kommersiella potential, ökar tillgången till och främjandet av kreativt innehåll, konstnärlig forskning och kreativitet och bidrar till hållbar tillväxt och skapande av arbetstillfällen. När kreativitet och ny kunskap gynnas bidrar det dessutom till att konkurrenskraften ökar och innovation stimuleras inom de industriella värdekedjorna. Unionens rika kulturella och språkliga mångfald är en viktig tillgång för det europeiska projektet. Samtidigt kännetecknas den europeiska kulturella och kreativa marknaden av geografiska särdrag, språkliga särdrag eller båda delarna, vilket kan orsaka marknadsfragmentering. Det krävs därför fortsatta ansträngningar för att säkerställa att de kulturella och kreativa sektorerna till fullo kan dra nytta av unionens inre marknad och i synnerhet den digitala inre marknaden. (8) Övergången till digital teknik utgör ett paradigmskifte för de kulturella och kreativa sektorerna. Den har förändrat vanor, relationer och produktions- och konsumtionsmodeller. Detta innebär ett antal utmaningar. Samtidigt medför övergången till digital teknik nya möjligheter för de kulturella och kreativa sektorerna när det gäller skapande och distribution av, samt tillgång till, europeiska verk, vilket gynnar det europeiska samhället som helhet. Programmet bör uppmuntra de kulturella och kreativa sektorerna att utnyttja dessa möjligheter. (9) Programmet bör ta de kulturella och kreativa sektorernas dubbla karaktär i beaktande genom att erkänna dels kulturens inneboende och konstnärliga värde, dels dessa sektorers ekonomiska värde, inbegripet dessa sektorers allmänna bidrag till tillväxt och konkurrenskraft samt till kreativitet och innovation. Programmet bör också beakta kulturens positiva inverkan på den interkulturella dialogen, den sociala sammanhållningen och kunskapsspridande. Detta förutsätter starka kulturella och kreativa sektorer i Europa, framförallt en dynamisk europeisk audiovisuell industri, med tanke på dess förmåga att nå olika målgrupper och dess ekonomiska betydelse, även för andra kreativa sektorer. Konkurrensen på de globala audiovisuella marknaderna har emellertid ytterligare intensifierats genom den allt mer omfattande övergången till digital teknik, exempelvis i form av förändringar i medieproduktion och konsumtion och de globala plattformarnas allt starkare position när det gäller innehållsdistribution. Därför finns det ett behov av att intensifiera stödet till den europeiska industrin. (10) De kulturella och kreativa sektorerna bidrar avsevärt till att stärka och ge nytt liv åt unionens territorier, vilket unionsinsatsen för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 445/2014/EU ( 4 ) ( Europeisk kulturhuvudstad ), är ett exempel på. På så sätt är de kulturella och kreativa sektorerna viktiga drivkrafter för att stödja kvalitetsbaserad turism, regional och lokal utveckling och stadsutveckling i unionen. (11) För att vara ändamålsenligt bör programmet ta hänsyn till de olika kulturella och kreativa sektorernas specifika karaktär och utmaningar, deras olika målgrupper och deras särskilda behov, genom skräddarsydda tillvägagångssätt inom ramen för ett programområde för den audiovisuella sektorn ( programområdet Media ), ett programområde för de övriga kulturella och kreativa sektorerna ( programområdet Kultur ) samt ett sektorsövergripande programområde ( det sektorsövergripande programområdet ). (12) Programmet bör stödja åtgärder och verksamheter med ett europeiskt mervärde, som kompletterar regionala, nationella och internationella program och strategier samt andra unionsprogram och unionsstrategier och som påverkar europeiska medborgare positivt, och bör stödja utveckling och främjande av gränsöverskridande samarbete och utbyte inom de kulturella och kreativa sektorerna. Genom sådana åtgärder och verksamheter bidrar programmet till att stärka den europeiska identiteten och de europeiska värdena samtidigt som det främjar kulturell och språklig mångfald. (13) Musik i alla former och alla uttryckssätt, och i synnerhet samtida musik och livemusik, är en viktig del av unionens kulturella, konstnärliga och ekonomiska landskap och av dess kulturarv. Musik är en del av den sociala sammanhållningen och fungerar som ett viktigt verktyg för att stärka den ekonomiska och kulturella utvecklingen. Programområdet Kultur bör därför uppmärksamma musiksektorn. (14) Programområdet Kultur bör uppmuntra nätverkande mellan kreativa gemenskaper samt stödja gränsöverskridande samarbete och samarbete mellan olika yrkessektorer med hjälp av olika färdigheter, t.ex. konstnärliga, kreativa, digitala och tekniska färdigheter. (15) Det sektorsövergripande programområdet syftar till att utnyttja möjligheterna till samarbete inom de olika kulturella och kreativa sektorerna och att ta itu med de gemensamma utmaningar de står inför. Ett gemensamt övergripande tillvägagångssätt ger fördelar i form av effektivare kunskapsöverföring och administration. I det sammanhanget bidrar programkontoren till att programmets mål uppnås och genomförs. (16) Åtgärder från unionens sida behövs inom den audiovisuella sektorn för att komplettera unionens politik för den digitala inre marknaden. Detta rör framför allt moderniseringen av det europeiska regelverket för upphovsrätt genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/789 ( 5 ) och (EU) 2019/790 ( 6 ) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU ( 7 ) , i dess ändrade lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 ( 8 ) . Direktiven (EU) 2019/789 och (EU) 2019/790 syftar till att stärka de europeiska aktörerna inom den audiovisuella sektorn när det gäller att skapa, finansiera, producera och sprida verk som intar en framträdande plats på exempelvis tv, bio eller beställvideotjänster (VoD), som är tillgängliga och attraktiva för publiken på en mer öppen och konkurrensbetonad marknad i och utanför Europa. Dessa direktiv syftar också till att få till stånd en välfungerande marknad för kreatörer och rättighetsinnehavare, i synnerhet för presspublikationer och onlineplattformar, och säkerställa en skälig ersättning till upphovspersoner och utövande konstnärer, vilket är aspekter som bör beaktas inom ramen för programmet. Stödet bör dessutom intensifieras för att hantera den aktuella utvecklingen på marknaden och framför allt den starkare ställning som globala plattformar har intagit i fråga om distribution i jämförelse med nationella etermedier som traditionellt sett investerat i produktionen av europeiska verk. Eftersom marknadsvillkoren och aktörerna inom den audiovisuella sektorn fortsätter att utvecklas bör särskilda kriterier för att definiera vad som utgör ett oberoende produktionsbolag tillhandahållas inom ramen för programmets genomförande. (17) Programmet bör ge organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna möjlighet att delta i så stor utsträckning som möjligt i programmet och få tillgång till det på så många olika sätt som möjligt, oberoende av deras geografiska ursprung. Programmet bör stödja dessa organisationer och de största talangerna, oberoende av var de befinner sig, så att de kan verka över gränserna och internationellt. Programområdet Media bör ta hänsyn till skillnader mellan länder när det gäller produktion och distribution av audiovisuellt innehåll, samt tillgång till audiovisuellt innehåll och konsumtionstrender i fråga om audiovisuellt innehåll och, i synnerhet, deras språkliga och geografiska särdrag och därigenom skapa mer likvärdiga förutsättningar, bredda deltagandet av, och öka samarbetet mellan, medlemsstater med olika audiovisuell kapacitet samt stödja europeiska talanger, oberoende av var de befinner sig, så att de kan vara aktiva över gränserna och internationellt. De yttersta randområdenas särdrag som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör också beaktas. (18) De särskilda insatserna inom ramen för programmet, exempelvis Europeiska unionens insats för det europeiska kulturarvsmärket som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1194/2011/EU ( 9 ) ( det europeiska kulturarvsmärket ), de europeiska kulturarvsdagarna, Europeiska unionens kulturpriser på områden som samtida musik, rock- och popmusik, litteratur, kulturarv och arkitektur samt det europeiska kulturhuvudstadsevenemanget, har nått miljontals européer och visat på de sociala och ekonomiska fördelarna med en europeisk kulturpolitik, och bör därför fortsätta att genomföras och när så är möjligt utvidgas. Programområdet Kultur bör stödja nätverkande mellan platser som tilldelats det europeiska kulturarvsmärket. Möjligheten att utvidga de europeiska priserna till nya områden och sektorer, framför allt teater, bör också övervägas. (19) Kulturen är central för att stärka inkluderande och sammanhållna samhällen. I samband med migrationsfrågor och integrationsutmaningar spelar kulturen en avgörande roll när det gäller att skapa möjligheter till interkulturell dialog, integrera migranter och flyktingar och hjälpa dem att känna sig som en del av sina värdsamhällen samt skapa goda förbindelser mellan migranter och deras nya samhällen. (20) För att bidra till ett inkluderande samhälle bör programmet främja och öka det kulturella deltagandet i hela unionen, särskilt när det gäller personer med funktionsnedsättning och personer från utsatta förhållanden. (21) I enlighet med Davosdeklarationen av den 22 januari 2018 med titeln Towards a high - quality Baukultur for Europe (om skapandet av en högkvalitativ byggkultur för Europa) bör åtgärder vidtas för att främja en ny integrerad strategi för att utforma en högkvalitativ bebyggd miljö som är förankrad i kulturen, stärker den sociala sammanhållningen, garanterar en hållbar miljö och bidrar till hela befolkningens hälsa och välbefinnande. Den strategin bör inte enbart fokusera på stadsområden utan också på sammankoppling av randområden och landsbygdsområden. Konceptet byggkultur omfattar alla faktorer som direkt påverkar medborgarnas och samhällenas livskvalitet och därigenom mycket konkret främjar inkludering, sammanhållning och hållbarhet. (22) Yttrandefrihet och konstnärlig frihet är kärnan i dynamiska kulturella och kreativa sektorer. Framför allt nyhetsmedierna behöver ett fritt, diversifierat och pluralistiskt medielandskap. Tillsammans med direktiv 2010/13/EU bör programmet därför främja ett fritt, diversifierat och pluralistiskt medielandskap och uppmuntra samverkan och sektorsövergripande verksamhet till stöd för nyhetsmedierna. Programmet bör stödja nya yrkesverksamma inom mediebranschen och stärka utvecklingen av kritiskt tänkande bland medborgarna genom att främja mediekunnighet. (23) Programmet bör också stimulera intresset för och förbättra tillgången till europeiska audiovisuella verk, i synnerhet genom publikutvecklingsåtgärder, inklusive filmkunnighet. (24) Konstnärers och kulturarbetares rörlighet över gränserna inom ramen för programområdet Kultur kan bidra till bättre sammankopplade, starkare och mer hållbara kulturella och kreativa sektorer i unionen eftersom detta är ett sätt att påskynda kompetensutvecklingen och inlärningskurvan inom de kulturella och kreativa sektorerna, den interkulturella medvetenheten, de gränsöverskridande samarbetsprojekten, samproduktionen och spridningen av konstnärliga verk. (25) Samarbetsprojekt, i synnerhet småskaliga projekt, bör, med tanke på de kulturella och kreativa sektorernas särdrag, vara centrala inom programområdet Kultur. Därför bör kommissionen underlätta deltagande i programmet genom att avsevärt förenkla de byråkratiska förfarandena, främst i ansökningsfasen, och, för småskaliga projekt, genom att tillåta högre medfinansieringssatser. (26) I linje med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör programmet i all sin verksamhet stödja jämställdhetsintegrering och integrering av icke-diskrimineringsmål och bör i förekommande fall definiera lämpliga kriterier avseende balans mellan könen. Kvinnor deltar aktivt i de kulturella och kreativa sektorerna som upphovspersoner, yrkesverksamma, lärare, konstnärer och publik. Det är dock mindre sannolikt att kvinnor innehar beslutsfattande befattningar vid kulturella, konstnärliga och kreativa institutioner. Därför bör programmet främja kvinnliga talanger för att stödja kvinnors konstnärliga karriärer och yrkeskarriärer. (27) Med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 juni 2016 med titeln Mot en EU - strategi för internationella kulturella förbindelser , som stöddes av Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2017 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2018 ( 10 ) , och rådets slutsatser av den 24 maj 2017 om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser, bör europeiska finansieringsinstrument, särskilt programmet, erkänna kulturens betydelse i de internationella förbindelserna och dess roll för att främja de värden Europa står för genom särskilda och riktade åtgärder i syfte att ge unionen tydlig genomslagskraft på den globala arenan. (28) I linje med kommissionens meddelande av den 22 juli 2014 med titeln En integrerad kulturarvsstrategi för Europa , bör de relevanta politikområdena och instrumenten säkerställa att de positiva effekterna av Europaåret för kulturarv 2018, såsom den framgångsrika och effektiva integreringen av kulturen i andra politikområden, främst genom en strategi för deltagandebaserad styrning, blir bestående, genom att ta till vara det europeiska kulturarvets långsiktiga och hållbara värde samt utveckla en mer integrerad strategi för dess bevarande och tillvaratagande och stödja hållbart skydd och förnyelse liksom anpassningsbar återanvändning av kulturarvet samt främja dess värden genom medvetandehöjande verksamhet och nätverkande. I kultursektorn bör man överväga att stödja konstnärer, kreatörer och konsthantverkare inom traditionella näringar med anknytning till restaurering av kulturarvet. I synnerhet inom den audiovisuella sektorn är äldre verk en viktig källa till minne och kulturell mångfald och utgör potentiella marknadsmöjligheter. I detta sammanhang bidrar audiovisuella arkiv och bibliotek till bevarande, återanvändning och ny marknadsutveckling för äldre verk. (29) I linje med kommissionens meddelande av den 10 mars 2020 med titeln En ny industristrategi för EU bör unionen förlita sig på sina starka sidor, framför allt sin mångfald, sina talanger, värden, levnadssätt, innovatörer och kreatörer. (30) Programmets framgång bygger på utveckling av innovativa och ändamålsenliga projekt som skapar god praxis i fråga om gränsöverskridande europeiskt samarbete inom de kulturella och kreativa sektorerna. När så är möjligt bör sådana framgångssagor framhållas för att uppmuntra stöd till nya affärsmodeller och färdigheter, gynna traditionellt kunnande och omsätta kreativa och tvärvetenskapliga lösningar i ekonomiskt och socialt värde. (31) Programmet bör på vissa villkor vara öppet för deltagande för Eftaländerna samt för de anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater som omfattas av en anslutningsstrategi, liksom för de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken samt unionens strategiska partner. (32) Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ( 11 ) , av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. (33) Tredjeländer bör sträva efter att fullt ut delta i programmet. Tredjeländer som inte uppfyller villkoren för att delta i programområdet Media och det sektorsövergripande programområdet, men som deltar i programområdet Kultur, bör kunna inrätta och stödja programkontor för att marknadsföra programmet i sitt land och stimulera gränsöverskridande samarbete inom de kulturella och kreativa sektorerna. (34) Undantag från skyldigheten att uppfylla villkoren i direktiv 2010/13/EU bör vara föremål för kontroll och beviljas länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken i vederbörligen motiverade fall, med beaktande av den audiovisuella marknadens specifika situation i landet i fråga samt graden av integration i de europeiska audiovisuella politiska ramarna. Framstegen när det gäller att uppnå målen i direktiv 2010/13/EU bör övervakas regelbundet. Vidare bör deltagandet i åtgärder som finansieras via programområdet Media fastställas från fall till fall i relevanta arbetsprogram. (35) Programmet bör främja samarbetet mellan unionen och internationella organisationer, såsom Unesco, Europarådet, inklusive Eurimages och Europeiska audiovisuella observationsorganet ( observationsorganet ), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) samt Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten. Programmet bör också stödja unionens åtagande i fråga om FN:s mål för hållbar utveckling, framförallt den kulturella dimensionen. När det gäller den audiovisuella sektorn bör programmet säkerställa unionens bidrag till det arbete som utförs av observationsorganet. (36) För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling, kommer programmet att bidra till integreringen av klimatåtgärder i unionens politik och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. I linje med den europeiska gröna given som en plan för hållbar tillväxt bör åtgärderna enligt denna förordning respektera principen om att inte orsaka skada. Relevanta åtgärder bör identifieras och införas, utan att programmets grundläggande karaktär ändras, och bör omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. (37) För enkelhetens och effektivitetens skull bör kommissionen kunna dela upp budgetmässiga åtaganden i årliga delåtaganden. I så fall bör kommissionen besluta om betalning av de budgetmässiga delåtagandena under genomförandet av programmet med beaktande av framstegen med de åtgärder som får ekonomiskt stöd, de uppskattade behoven för dessa åtgärder och den tillgängliga budgeten. Kommissionen bör till bidragsmottagarna överlämna en vägledande tidsplan för betalningen av de enskilda årliga delåtagandena. (38) Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 12 ) ( budgetförordningen ) och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget. (39) LUX – Publikpriset för europeisk film från Europaparlamentet och European Film Academy har etablerats som ett distinkt europeiskt pris som marknadsför och sprider europeiska filmer som speglar europeisk identitet och europeiska värden bortom nationsgränserna och som bygger på samarbete med en gemenskap av kända filmskapare och europeiska filmorganisationer och filmnätverk. (40) Sedan Europeiska unionens ungdomsorkester inrättades har den utvecklat en unik sakkunskap när det gäller att verka för tillgång till musik samt interkulturell dialog, ömsesidig respekt och förståelse genom kultur, samtidigt som den gynnar unga musikers internationella karriärutveckling och utbildning. Det som utmärker Europeiska unionens ungdomsorkester är att det är en europeisk orkester som skapats genom en resolution från Europaparlamentet, som överskrider kulturella gränser och som består av unga musiker som väljs ut runtom i Europa i enlighet med stränga konstnärliga kriterier genom en årlig strikt och transparent uttagningsprocess i alla medlemsstater. Detta särskilda bidrag till Europas kulturella mångfald och identitet bör erkännas, till exempel genom att ombesörja åtgärder som Europeiska unionens ungdomsorkester och liknande europeiska kulturenheter kan ansöka om att delta i. Möjlighet till flerårig finansiering för sådana enheter bör ombesörjas för att säkerställa deras funktionsmässiga stabilitet. (41) De organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna som har en stor geografisk täckning i Europa och har en verksamhet som innebär att de tillhandahåller kulturella tjänster direkt till Europeiska medborgare och som därmed direkt kan inverka på den europeiska identiteten, bör vara berättigade till stöd från unionen. (42) För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget är det nödvändigt att säkerställa att all verksamhet som bedrivs genom programmet ger ett europeiskt mervärde. Det är även nödvändigt att säkerställa att de kompletterar medlemsstaternas verksamhet. Samstämmighet, komplementaritet och synergieffekter bör eftersträvas med finansieringsprogram som stöder politikområden med nära kopplingar till varandra, så att det säkerställs att potentiella bidragsmottagare är medvetna om de olika finansieringsmöjligheterna, samt med övergripande politikområden såsom unionens konkurrenspolitik. (43) Det ekonomiska stödet bör användas för att hantera marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. (44) Det är viktigt att programmet tar itu med de europeiska kulturella och kreativa sektorernas strukturella utmaningar, vilka har förvärrats av covid-19-pandemin. Programmet omfattar den europeiska kulturens och de europeiska mediernas grundläggande roll för medborgarnas välbefinnande och deras möjligheter att fatta välgrundade beslut. Tillsammans med andra relevanta unionsfinansieringsprogram och Next Generation EU bör programmet stödja de kulturella och kreativa sektorernas återhämtning på kort sikt, stärka deras motståndskraft och konkurrenskraft på längre sikt för att på bästa sätt hantera potentiella större kriser i framtiden och understödja deras digitala och gröna omställning. (45) Programmets politiska mål uppnås också framför allt med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier via de olika politiska delarna av InvestEU-programmet 2021–2027 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 ( 13 ) , som, bland annat, fortsätter att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag och organisationer från de kulturella och kreativa sektorerna. (46) Genomslagskraft, kvalitet och effektivitet vid genomförandet av projekt inom programmet bör utgöra centrala utvärderingskriterier för urvalet av projekten i fråga. Med beaktande av den tekniska expertis som krävs för att bedöma förslagen inom programmets specifika åtgärder får medlemmar i de kommittéer som utvärderar dessa förslag ( utvärderingskommittéerna ) vara externa experter. När de externa experterna väljs ut bör vederbörlig hänsyn tas till deras yrkesbakgrund och till könsbalansen inom kommittén i fråga. (47) Programmet bör inbegripa ett realistiskt och hanterbart system av kvalitativa och kvantitativa prestationsindikatorer som följer åtgärderna i programmet och kontinuerligt övervakar genomförandet. Dessa övervaknings-, informations- och kommunikationsåtgärder som rör programmet och dess åtgärder bör bygga på programmets tre olika programområden. (48) Med tanke på vikten av och komplexiteten i att samla in och analysera uppgifter och mäta kulturpolitikens effekter bör kommissionen hjälpa till att samla in belägg och statistiska uppgifter om trenderna och utvecklingen inom de kulturella och kreativa sektorerna genom att utnyttja sin och andra relevanta forskningsinstituts expertis och bör regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet om de uppgifter som samlats in. (49) Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramens löptid för åren 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ( 14 ) ( den fleråriga budgetramen 2021–2027 ). (50) I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmet som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel ( 15 ) , för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. (51) Budgetförordningen är tillämplig på detta program. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, inbegripet till tredje parter, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. (52) De olika finansieringstyperna och genomförandemetoderna enligt denna förordning bör väljas på grundval av deras förmåga att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, de administrativa bördorna, behovet av administrativ förenkling, i synnerhet i ansökningsprocessen, till förmån för alla berörda parter, och den förväntade risken för bristande regelefterlevnad. När detta val görs bör användningen av enhetsbelopp, enhetskostnader och schablonsatser samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen beaktas. (53) I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ( 16 ) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 ( 17 ) , (Euratom, EG) nr 2185/96 ( 18 ) och (EU) 2017/1939 ( 19 ) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Olaf, särskilt, befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 ( 20 ) . I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo, de rättigheter och den tillgång som krävs samt säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. (54) På grundval av en särskild uppsättning kriterier bör det vara möjligt att certifiera kvalitetsförslag till åtgärder som är stödberättigande inom ramen för programmet men som inte kan finansieras inom ramen för detta på grund av budgetbegränsningar med en spetskompetensstämpel. Spetskompetensstämpeln är ett erkännande av förslagets kvalitet och förenklar sökandet efter alternativ finansiering inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+. För åtgärder som kan certifieras med en spetskompetensstämpel bör ytterligare information lämnas i de relevanta ansökningsomgångarna. (55) Med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden bör det särskilda bidraget från de regioner som avses i den artikeln, till unionens kulturella mångfald samt deras roll när det gäller att främja utbyten, bland annat genom rörlighet, och samarbete med människor och organisationer från tredjeländer, särskilt från deras grannländer, värdesättas. Enligt rådets beslut 2013/755/EU ( 21 ) och med beaktande av de utomeuropeiska ländernas och territoriernas bidrag till unionens internationella kulturella inflytande kan personer och enheter som är etablerade i utomeuropeiska länder och territorier beviljas finansiering enligt de bestämmelser och mål som gäller för programmet och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda landet eller territoriet är knutet. Därmed bör människor ha lika möjligheter att dra nytta av de konkurrensfördelar som de kulturella och kreativa sektorerna kan erbjuda, framför allt ekonomisk tillväxt och sysselsättning. (56) I syfte att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på utveckling av en ram för övervakning och utvärdering och översyn av programindikatorerna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ( 22 ) . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. (57) I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen är det möjligt att tilldela bidrag för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknas. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande för unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. I enlighet med artikel 193.4 i budgetförordningen är kostnader som ådragits före den dag då bidragsansökan lämnades in inte heller stödberättigande för unionsfinansiering när det gäller administrationsbidrag, och bidragsöverenskommelsen ska undertecknas inom fyra månader efter det att bidragsmottagarens räkenskapsår inletts. I syfte att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att i finansieringsbeslutet – för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, och enbart i vederbörligen motiverade fall – föreskriva att verksamheter och kostnader ska vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan lämnades in. (58) Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning bör programmet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser. (59) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta arbetsprogrammen. Dessa genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 ( 23 ) . I synnerhet, vilket föreskrivs i den här förordningen, bör tidsfristerna vara proportionella och ge kommittéledamöterna faktisk möjlighet att i god tid granska utkastet till genomförandeakt och framföra sina åsikter. (60) Det är nödvändigt att säkerställa att programmet Kreativa Europa (2014–2020) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 ( 24 ) ( programmet 2014–2020 ) slutförs korrekt, särskilt när det gäller sådana fleråriga arrangemang för förvaltning av programmet som fortsätter att löpa, till exempel finansiering av tekniskt och administrativt stöd. Från och med den 1 januari 2021 bör tekniskt och administrativt stöd vid behov säkerställa förvaltningen av insatser enligt programmet 2014–2020 som ännu inte slutförts före den 31 december 2020. (61) Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i stadgan. I synnerhet syftar denna förordning till att till fullo säkerställa lika rättigheter mellan män och kvinnor och rätten att inte utsättas för diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, i enlighet med vad som fastställs i artiklarna 21 och 23 i stadgan. Denna förordning är också i linje med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. (62) Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras gränsöverskridande karaktär, den stora mängden mobilitets- och samarbetsverksamheter som finansieras och deras breda geografiska omfattning samt inverkan på tillgången till mobilitet i utbildningssyfte och mer generellt på unionens integration, liksom deras utökade internationella dimension, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (63) Förordning (EU) nr 1295/2013 bör därför upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021. (64) För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Innehåll Genom denna förordning inrättas programmet Kreativa Europa ( programmet ) för den fleråriga budgetramens löptid 2021–2027. Här fastställs programmets mål, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: 1. kulturella och kreativa sektorer : alla sektorer a) vars verksamheter, av vilka många har potential att skapa innovation och arbetstillfällen, särskilt med utgångspunkt i immateriella rättigheter: i) bygger på kulturella värden och konstnärliga och andra individuella eller kollektiva kreativa uttryck, och ii) omfattar utveckling, skapande, produktion, spridning och bevarande av varor och tjänster som gestaltar kulturella, konstnärliga eller andra kreativa uttryck, liksom närliggande funktioner som utbildning eller förvaltning, b) oavsett i) om verksamheterna inom dessa sektorer är marknadsorienterade eller inte marknadsorienterade, ii) vilken typ av struktur som genomför dessa verksamheter, och iii) hur den strukturen är finansierad. I dessa sektorer ingår bland annat arkitektur, arkiv, bibliotek och museer, konsthantverk, det audiovisuella området (inbegripet film, television, dataspel och multimedia), materiellt och immateriellt kulturarv, design (inbegripet modedesign), festivaler, musik, litteratur, scenkonst (inbegripet teater och dans), böcker och förlagsverksamhet, radio och bildkonst. 2. rättslig enhet : en fysisk eller juridisk person som inrättats och erkänts som sådan enligt nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, som har rättskapacitet och som kan utöva rättigheter och ha skyldigheter när den agerar för egen räkning, eller en enhet som saknar rättskapacitet som avses i artikel 197.2 c i budgetförordningen. 3. blandfinansieringsinsats : åtgärder som stöds genom unionens budget, inbegripet blandfinansieringsinstrument i enlighet med artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd och finansieringsinstrument från unionens budget kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare. Artikel 3 Programmets mål 1. Programmets allmänna mål ska vara att a) skydda, utveckla och främja den europeiska kulturella och språkliga mångfalden och det europeiska kulturarvet, b) öka de kulturella och kreativa sektorernas konkurrenskraft och ekonomiska potential, särskilt inom den audiovisuella sektorn. 2. Programmet har följande specifika mål: a) Att öka det konstnärliga och kulturella samarbetet på europeisk nivå för att stödja skapandet av europeiska verk och stärka de ekonomiska, sociala och externa dimensionerna av samt innovationen och rörligheten inom Europas kulturella och kreativa sektorer. b) Att främja konkurrenskraft, skalbarhet, samarbete, innovation och hållbarhet, bland annat genom rörlighet inom den europeiska audiovisuella sektorn. c) Att främja strategiskt samarbete och innovativa insatser till stöd för alla programområden, och att främja ett diversifierat, oberoende och pluralistiskt medielandskap och mediekunnighet och därigenom stödja konstnärlig yttrandefrihet, interkulturell dialog och social delaktighet. 3. Programmet ska omfatta följande programområden: a) Programområdet Kultur som omfattar de kulturella och kreativa sektorerna med undantag för den audiovisuella sektorn. b) Programområdet Media som omfattar den audiovisuella sektorn. c) Det sektorsövergripande programområdet som omfattar verksamhet som sträcker sig över alla kulturella och kreativa sektorer. 4. Som ett erkännande av kulturens inneboende och ekonomiska värde ska programmets mål eftersträvas genom åtgärder med ett europeiskt mervärde. Europeiskt mervärdet ska bland annat säkerställas genom a) åtgärdernas och verksamheternas gränsöverskridande karaktär, som kompletterar regionala, nationella och internationella program och strategier och andra unionsprogram och unionsstrategier och därigenom framhäver gemensamma europeiska rötter och kulturell mångfald, b) gränsöverskridande samarbete, bland annat genom rörlighet, mellan organisationer och yrkesverksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och ett sådant samarbetes potential när det gäller att ta itu med gemensamma utmaningar, inbegripet övergången till digital teknik, samt att gynna tillgången till kultur, medborgarnas aktiva engagemang och interkulturell dialog, c) stordriftsfördelar, tillväxt och arbetstillfällen som unionsstödet främjar, vilket skapar hävstångseffekter för ytterligare finansiering, d) att erbjuda mer likvärdiga förutsättningar genom åtgärder med ett europeiskt mervärde inom programområdet Media som tar hänsyn till de olika ländernas särdrag, särskilt i fråga om produktion och distribution av och tillgång till innehåll, deras marknaders storlek och särdrag samt deras kulturella och språkliga mångfald, på ett sätt som ökar deltagandet av länder med olika audiovisuell kapacitet och stärker samarbetet mellan dessa länder. 5. Programmets mål ska eftersträvas på ett sätt som uppmuntrar till inkludering, jämlikhet, mångfald och deltagande, vilket, när det är lämpligt, ska uppnås genom särskilda incitament som a) säkerställer att personer med funktionsnedsättning, personer som tillhör minoriteter och socialt marginaliserade grupper har tillgång till de kulturella och kreativa sektorerna och uppmuntrar deras aktiva deltagande i dessa sektorer, vilket inbegriper både den kreativa processen och publikutvecklingen, och b) främjar jämställdhet, särskilt som en drivkraft för kreativitet, ekonomisk tillväxt och innovation. Artikel 4 Programmets åtgärder Programmet ska stödja åtgärder som överensstämmer med prioriteringarna i artiklarna 5, 6 och 7 och beskrivningarna i bilaga I. Artikel 5 Programområdet Kultur 1. I enlighet med programmets mål som avses i artikel 3 ska programområdet Kultur ha följande prioriteringar: a) Stärka det gränsöverskridande samarbetet och de gränsöverskridande aspekterna av skapande och spridning av och synlighet för europeiska verk samt rörlighet för aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna. b) Öka tillgången till och deltagandet i kultur och främja publikengagemang och publikutveckling runtom i Europa. c) Främja samhällelig motståndskraft och förbättra den sociala delaktigheten samt den interkulturella dialogen via kultur och kulturarv. d) Öka kapaciteten hos de europeiska kulturella och kreativa sektorerna, och kapaciteten hos individer som är verksamma i dessa sektorer, att främja och stödja talanger, vara innovativa, blomstra och skapa arbetstillfällen och tillväxt. e) Stärka den europeiska identiteten och de europeiska värdena genom kulturell medvetenhet, konstutbildning och kulturbaserad kreativitet i utbildningen. f) Främja kapacitetsuppbyggnad inom de europeiska kulturella och kreativa sektorerna, inbegripet gräsrots- och mikroorganisationer, så att de kan bedriva verksamhet på internationell nivå. g) Bidra till unionens globala strategi för internationella förbindelser genom kulturen. 2. De åtgärder genom vilka de prioriteringar som anges i punkt 1 i denna artikel ska genomföras fastställs i avsnitt 1 i bilaga I. Artikel 6 Programområdet Media 1. I enlighet med programmets mål som avses i artikel 3 ska programområdet Media ha följande prioriteringar: a) Främja och stödja talanger, kompetenser och färdigheter och stimulera gränsöverskridande samarbete, rörlighet och innovation i skapandet och produktionen av europeiska audiovisuella verk, och därigenom uppmuntra till samarbete mellan medlemsstater med olika audiovisuell kapacitet. b) Förbättra spridningen, marknadsföringen, samt nät- och teaterdistributionen av europeiska audiovisuella verk inom unionen och internationellt i den nya digitala miljön, inklusive genom innovativa affärsmodeller. c) Främja europeiska audiovisuella verk, inklusive äldre verk, och stödja publikengagemanget och publikutvecklingen inom alla åldersgrupper, särskilt bland unga, i och utanför Europa. 2. De prioriteringar som anges i punkt 1 i denna artikel ska genomföras genom stöd till att utveckla, framställa, marknadsföra och sprida europeiska verk samt stöd för tillgång till dessa verk, i syfte att nå olika typer av publik i och utanför Europa och därmed anpassa sig till den nya utvecklingen på marknaden och följa genomförandet av direktiv 2010/13/EU. 3. De åtgärder genom vilka de prioriteringar som anges i punkt 1 i denna artikel ska genomföras fastställs i avsnitt 2 i bilaga I. Artikel 7 Det sektorsövergripande programområdet 1. I enlighet med programmets mål som avses i artikel 3 ska det sektorsövergripande programområdet ha följande prioriteringar: a) Stödja det sektorsövergripande gränsöverskridande policysamarbetet, inbegripet samarbete när det gäller att främja kulturens roll för social delaktighet och den konstnärliga friheten, samt främja programmets synlighet och stödja resultatens överförbarhet. b) Uppmuntra innovativa tillvägagångssätt för skapande, distribution och marknadsföring av, samt tillgång till, innehåll inom de kulturella och kreativa sektorerna och andra sektorer, inbegripet genom att beakta den digitala omställningen, vilket omfattar både marknadsrelaterade och icke-marknadsrelaterade aspekter. c) Främja sektorsövergripande verksamhet för anpassning till de strukturella och tekniska förändringar som mediesektorn står inför, och stärka ett fritt, diversifierat och pluralistiskt medielandskap, kvalitetsjournalism och mediekunnighet, inbegripet i den digitala miljön. d) Stödja inrättandet av programkontor i de deltagande länderna och programkontorens verksamhet och stimulera gränsöverskridande samarbete och utbyte av bästa praxis inom de kulturella och kreativa sektorerna. 2. De åtgärder genom vilka de prioriteringar som anges i punkt 1 i denna artikel ska genomföras fastställs i avsnitt 3 i bilaga I. Artikel 8 Budget 1. Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska vara 1 842 000 000 EUR i löpande priser. 2. Till följd av den programspecifika justering som föreskrivs i artikel 5 i förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ska det belopp som anges i punkt 1 i den här artikeln höjas med ett ytterligare anslag på 600 000 000 EUR i 2018 års priser såsom anges i bilaga II till den förordningen. 3. Den preliminära fördelningen av det belopp som fastställs i punkt 1 i denna artikel ska vara: a) Minst 33 % för det mål som avses i artikel 3.2 a (programområdet Kultur). b) Minst 58 % för det mål som avses i artikel 3.2 b (programområdet Media). c) Upp till 9 % för det mål som avses i artikel 3.2 c (det sektorsövergripande programområdet). 4. Det preliminära beloppet av det belopp som fastställs i punkt 2 i denna artikel ska vara: a) Minst 33 % för det mål som avses i artikel 3.2 a (programområdet Kultur). b) Minst 58 % för det mål som avses i artikel 3.2 b (programområdet Media). c) Upp till 9 % för det mål som avses i artikel 3.2 c (det sektorsövergripande programområdet). 5. De belopp som fastställs i punkterna 1 och 2 får användas för tekniskt och administrativt stöd till genomförandet av programmet, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive interna it-system. 6. Utöver de belopp som fastställs i punkterna 1 och 2 i denna artikel och för att främja programmets internationella dimension får ytterligare ekonomiska bidrag göras tillgängliga från en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 och från en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) i syfte att stödja insatser som genomförs och förvaltas i enlighet med den här förordningen. Detta bidrag ska finansieras i enlighet med förordningarna om inrättande av dessa instrument. 7. Medel som tilldelas medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på begäran av de berörda medlemsstaterna överföras till programmet med förbehåll för bestämmelsen om överföring av medel i artikel 26 i en Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och fiskerivattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik ( förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027 ). Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a första stycket i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten. 8. Om den åtgärd som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett räkenskapsår får åtagandet delas upp i årliga delåtaganden. Dessa åtaganden får inte överstiga 40 % av det belopp som fastställs i punkt 1. Artikel 9 Tredjeländer som är associerade till programmet 1. Programmet ska vara öppet för deltagande för följande tredjeländer, förutsatt att de bidrar ekonomiskt till programmet: a) Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. b) Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut för dessa länders deltagande i unionsprogram, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. c) Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut, eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. d) Andra tredjeländer i enlighet med de villkor som föreskrivs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionsprogram, förutsatt att avtalet i) säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, ii) föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program, och deras administrativa kostnader, iii) inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet, iv) garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen. De bidrag som avses i första stycket d ii ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen, 2. Deltagandet av de länder som avses i punkt 1 i denna artikel i programområdet Media och det sektorsövergripande programområdet ska uppfylla de villkor som anges i direktiv 2010/13/EU. 3. I de avtal som ingås med de länder som avses i punkt 1 c får i vederbörligen motiverade fall undantag göras från de skyldigheter som anges i punkt 2. 4. De länder som avses i punkt 1 a och b i denna artikel och som deltog fullt ut i programmet 2014–2020 får preliminärt delta fullt ut i programmet om de kan visa att de har vidtagit konkreta åtgärder för att anpassa sin nationella rätt till direktiv 2010/13/EU, i dess ändrade lydelse enligt direktiv (EU) 2018/1808. 5. Länder som avses i punkt 1 b i denna artikel ska tillåtas fortsätta att delta i programmet efter den 31 december 2022 om de lägger fram belägg för kommissionen som visar att de har uppfyllt villkoren i direktiv 2010/13/EU. 6. Tillträde till de åtgärder som motsvarar den prioritering som avses i artikel 7.1 d ska säkerställas för de länder som undantagsvis deltar i programområdet Kultur men som inte uppfyller villkoren för deltagande i programområdet Media och det sektorsövergripande programområdet enligt punkt 2 i den här artikeln. Artikel 10 Övriga tredjeländer Programmet får, om det ligger i unionens intresse, stödja samarbete med andra tredjeländer än de länder som avses i artikel 9 med avseende på åtgärder som finansieras genom ytterligare bidrag från finansieringsinstrumenten för externa åtgärder i enlighet med artikel 8.6. Artikel 11 Samarbete med internationella organisationer och Europeiska audiovisuella observationsorganet 1. Programmet ska vara tillgängligt för internationella organisationer med verksamhet på de områden som omfattas av programmet i enlighet med budgetförordningen. 2. Unionen ska vara medlem i observationsorganet under programmets hela löptid. Unionens deltagande i observationsorganet ska bidra till att prioriteringarna för programområdet Media uppnås. Kommissionen ska företräda unionen i dess kontakter med observationsorganet. Programområdet Media ska stödja betalningen av avgifter för unionens medlemskap i observationsorganet samt insamlingen av uppgifter och analyser i den audiovisuella sektorn. Artikel 12 Insamling av uppgifter om de kulturella och kreativa sektorerna För att stärka faktaunderlaget för utvecklingen av de kulturella och kreativa sektorerna och mäta och analysera deras bidrag till Europas ekonomi och samhälle ska kommissionen samla in lämpliga uppgifter och lämplig information med hjälp av sin egen expertis samt i förekommande fall expertis från Europarådet, OECD, Unesco och relevanta forskningsinstitut. Kommissionen ska regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet om de uppgifter som samlats in. Kommissionen ska förmedla relevanta slutsatser om de insamlade uppgifterna till berörda parter. Artikel 13 Former för unionsfinansiering och metoder för genomförande 1. Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller genom indirekt förvaltning med sådana organ som avses i artikel 62.1 c i den förordningen. 2. Programmet får tillhandahålla finansiering i alla de former som anges i budgetförordningen, framför allt i form av bidrag, priser och upphandlingskontrakt. Programmet får också tillhandahålla finansiering i form av finansiella instrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser. 3. Blandfinansieringsinsatser enligt programmet ska genomföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 och avdelning X i budgetförordningen. 4. Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återkrav av belopp från mottagarna och ska anses utgöra en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Artikel 37 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 ( 25 ) ska tillämpas. 5. De enheter som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och som har fått över 50 % av sina årliga inkomster från offentliga källor under de senaste två åren ska anses ha den finansiella, yrkesmässiga och administrativa kapacitet som krävs för att bedriva verksamhet inom ramen för programmet. De ska inte vara skyldiga att lägga fram ytterligare handlingar för att bestyrka den kapaciteten. Artikel 14 Skydd av unionens ekonomiska intressen När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller på grundval av något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013. Artikel 15 Arbetsprogram 1. Programmet ska genomföras genom årliga arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. De årliga arbetsprogrammen ska innehålla uppgifter om det belopp som tilldelats varje åtgärd och, i tillämpliga fall, det totala belopp som avdelats för blandfinansieringsinsatser. De årliga arbetsprogrammen ska också innehålla en vägledande tidsplan för genomförandet. 2. Kommissionen ska anta de årliga arbetsprogrammen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 24.2. KAPITEL II BIDRAG OCH BIDRAGSBERÄTTIGADE ENHETER Artikel 16 Bidrag 1. Bidrag genom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen. 2. För att säkerställa att ansökningarna är korrekt utvärderade får medlemmar i utvärderingskommittéer vara externa experter. Externa experter ska ha en yrkesbakgrund med anknytning till det område som bedöms och, i förekommande fall, kunskap om det geografiska område som ansökan gäller. 3. I enlighet med i artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen, och genom undantag från artikel 193.4 i den förordningen, samt i vederbörligen motiverade fall som anges i finansieringsbeslutet, får verksamheter som stöds genom den här förordningen och de underliggande kostnader som uppkommit under 2021 anses vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa verksamheter genomfördes och dessa kostnader uppkom före den dag då bidragsansökan lämnades in. Bidragsöverenskommelserna avseende administrationsbidrag för räkenskapsåret 2021 får i undantagsfall undertecknas inom sex månader efter det att bidragsmottagarens räkenskapsår inletts. 4. I tillämpliga fall ska programmets åtgärder fastställa lämpliga kriterier för hur man ska uppnå jämställdhet mellan könen. Artikel 17 Stödberättigade enheter 1. Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen ska de kriterier för stödberättigande som anges i den här artikeln tillämpas. 2. Följande enheter är berättigade att delta i programmet om de är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna: a) Rättsliga enheter som är etablerade i i) en medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den medlemsstaten, ii) tredjeländer som är associerade till programmet, eller iii) ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkterna 3 och 4. b) Rättsliga enheter som inrättats enligt unionsrätten. c) Internationella organisationer. 3. Rättsliga enheter som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet får i undantagsfall delta i programmet när deltagande nödvändigt för att uppnå målen för en viss åtgärd. 4. Rättsliga enheter som är verksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna och är etablerade i ett tredjeland som inte är associerat till programmet ska i princip bära kostnaderna för sitt deltagande. Om det ligger i unionens intresse får ytterligare bidrag från finansieringsinstrumenten för externa åtgärder i enlighet med artikel 8.6 täcka kostnaderna för dessa rättsliga enheters deltagande. KAPITEL III SYNERGIEFFEKTER OCH KOMPLEMENTARITET Artikel 18 Komplementaritet Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna säkerställa programmets övergripande samstämmighet och komplementaritet med relevant unionspolitik och relevanta unionsprogram, särskilt på områdena för jämställdhet, utbildning, framför allt digital utbildning och mediekunnighet, ungdomsfrågor, solidaritet, sysselsättning och social delaktighet, i synnerhet för socialt marginaliserade grupper och minoriteter, forskning, teknik och innovation, inklusive social innovation, näringsliv och företagande, jordbruk och landsbygdsutveckling, miljö och klimatåtgärder, sammanhållning, regional- och stadspolitik, hållbar turism, statligt stöd, rörlighet samt internationellt samarbete och utveckling. Artikel 19 Kumulativ och alternativ finansiering 1. En åtgärd som har fått bidrag genom programmet får också erhålla bidrag från ett annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden, och stödet från olika unionsprogram får beräknas proportionellt. 2. Ett projekt får certifieras med en spetskompetensstämpel enligt artikel 2.45 i förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027 inom ramen för programmet, om det uppfyller följande kumulativa villkor: a) Det har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet. b) Det uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången. c) Det kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. Ett projekt som certifierats med en spetskompetensstämpel i enlighet med första stycket i denna punkt får ta emot stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+ i enlighet med artikel 73.4 i förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027. KAPITEL IV ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLL Artikel 20 Övervakning och rapportering 1. I bilaga II fastställs kvalitativa och kvantitativa indikatorer för rapportering om programmets framsteg när det gäller att uppnå de mål som fastställs i artikel 3. 2. För att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 22 i syfte att utforma bestämmelser för en ram för övervakning och utvärdering, inklusive ändringar av bilaga II i syfte att vid behov se över eller komplettera indikatorerna för övervakning och utvärdering. 3. Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. 4. För detta ändamål ska mottagare av medel från unionen, och när så är lämpligt medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav. Artikel 21 Utvärdering 1. Kommissionen ska utföra utvärderingar, som bygger på regelbunden insamling av uppgifter och samråd med berörda parter och bidragsmottagare, i god tid för att kunna användas i beslutsprocessen. 2. Kommissionen ska göra en interimsutvärdering av programmet när det föreligger tillräcklig information om genomförandet av programmet, dock, under alla omständigheter, senast den 31 december 2024, vilken bland annat ska baseras på externa och oberoende analyser. Kommissionen ska överlämna en utvärderingsrapport om interimsutvärderingen till Europaparlamentet och rådet senast sex månader efter det att utvärderingen har genomförts. 3. Efter den 31 december 2027 dock, under alla omständigheter, senast den 31 december 2029, ska kommissionen göra en slutlig utvärdering av programmet, vilken ska baseras på extern och oberoende expertis. Kommissionen ska överlämna en rapport om den slutliga utvärderingen till Europaparlamentet och rådet, senast sex månader efter det att den slutliga utvärderingen har utarbetats. 4. Kommissionen ska överlämna slutsatserna från de utvärderingar som avses i punkterna 2 och 3 tillsammans med sina kommentarer angående dessa utvärderingar till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. 5. Rapporteringssystemet för utvärderingar ska säkerställa att uppgifterna för programutvärderingen i god tid samlas in på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och på lämplig detaljnivå. Mottagarna av medel från unionen ska överlämna dessa uppgifter och denna information till kommissionen på ett sätt som är förenligt med andra rättsliga bestämmelser. Personuppgifter ska exempelvis anonymiseras vid behov. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av medel från unionen. Artikel 22 Utövande av delegeringen 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 20 ges till kommissionen för en period på sju år från och med den 1 januari 2021. 3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 20 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning , eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. 5. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 6. En delegerad akt som antas enligt artikel 20 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. KAPITEL V ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER Artikel 23 Information, kommunikation och publicitet 1. Mottagarna av medel från unionen ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten, särskilt programmets namn och, för åtgärder som finansieras inom programområdet Media, logotypen för programområdet Media, som återges i bilaga III. 2. Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet, åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet och uppnådda resultat. 3. Finansiella medel som tilldelas programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som anges i artikel 3. Artikel 24 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté ( kommittén för Kreativa Europa ). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. 3. Kommittén för Kreativa Europa får sammanträda i särskilda konstellationer för att behandla konkreta frågor angående de enskilda programområdena. Artikel 25 Upphävande Förordning (EU) nr 1295/2013 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021. Artikel 26 Övergångsbestämmelser 1. Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt förordning (EU) nr 1295/2013, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas. 2. Finansieringsramen för programmet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits enligt förordning (EU) nr 1295/2013. 3. Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka utgifterna för det stöd som avses i artikel 8.5, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts den 31 december 2027. Artikel 27 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning . Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 maj 2021. På Europaparlamentets vägnar D.M. SASSOLI Ordförande På rådets vägnar A.P. ZACARIAS Ordförande ( 1 ) EUT C 110, 22.3.2019, s. 87 . ( 2 ) EUT C 168, 16.5.2019, s. 37 . ( 3 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 mars 2019 ( EUT C 108, 26.3.2021, s. 934 ) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 13 april 2021 ( EUT C 169, 5.5.2021, s. 1 ). Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). ( 4 ) Europaparlamentets och rådets beslut nr 445/2014/EU av den 16 april 2014 om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033 och om upphävande av beslut nr 1622/2006/EG ( EUT L 132, 3.5.2014, s. 1 ). ( 5 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/789 av den 17 april 2019 om fastställande av bestämmelser för utövandet av upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på vissa av sändarföretagens onlinesändningar och vidaresändningar av radio- och tv-program och om ändring av rådets direktiv 93/83/EEG ( EUT L 130, 17.5.2019, s. 82 ). ( 6 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG ( EUT L 130, 17.5.2019, s. 92 ). ( 7 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) ( EUT L 95, 15.4.2010, s. 1 ). ( 8 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden ( EUT L 303, 28.11.2018, s. 69 ). ( 9 ) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1194/2011/EU av den 16 november 2011 om inrättande av Europeiska unionens insats för det europeiska kulturarvsmärket ( EUT L 303, 22.11.2011, s. 1 ). ( 10 ) EUT C 334, 19.9.2018, s. 253 . ( 11 ) EGT L 1, 3.1.1994, s. 3 . ( 12 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ). ( 13 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 ( EUT L 107, 26.3.2021, s. 30 ). ( 14 ) Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 ( EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11 ). ( 15 ) EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28 . ( 16 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 ( EUT L 248, 18.9.2013, s. 1 ). ( 17 ) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen ( EGT L 312, 23.12.1995, s. 1 ). ( 18 ) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter ( EGT L 292, 15.11.1996, s. 2 ). ( 19 ) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ( EUT L 283, 31.10.2017, s. 1 ). ( 20 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen ( EUT L 198, 28.7.2017, s. 29 ). ( 21 ) Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) ( EUT L 344, 19.12.2013, s. 1 ). ( 22 ) EUT L 123, 12.5.2016, s. 1 . ( 23 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter ( EUT L 55, 28.2.2011, s. 13 ). ( 24 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG ( EUT L 347, 20.12.2013, s. 221 ). ( 25 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 1 ). BILAGA I BESKRIVNING AV PROGRAMMETS ÅTGÄRDER AVSNITT 1 PROGRAMOMRÅDET KULTUR Prioriteringarna för programområdet Kultur enligt artikel 5 ska eftersträvas, bland annat i syfte att öka spridningen av europeiska verk i en digital och flerspråkig miljö och i förekommande fall genom översättning, oavsett vilka typer av medier som används, genom följande åtgärder som, tillsammans med eventuella högre medfinansieringssatser för småskaliga projekt, ska beskrivas närmare i arbetsprogrammen. Övergripande åtgärder: Övergripande åtgärder syftar till att stödja alla kulturella och kreativa sektorer, med undantag för den audiovisuella sektorn, när det gäller att ta itu med gemensamma utmaningar som de står inför på europeisk nivå. Övergripande åtgärder ska i synnerhet medfinansiera gränsöverskridande projekt för samarbete, nätverkande, rörlighet och internationalisering, bland annat genom gästprogram, turnéer, evenemang, utställningar och festivaler. Följande övergripande åtgärder ska stödjas inom ramen för programmet: a) Gränsöverskridande samarbetsprojekt som sammanför organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna av alla storlekar, inbegripet mikroorganisationer och små organisationer, och från olika länder för att bedriva sektorsspecifik eller sektorsövergripande verksamhet. b) Europeiska nätverk bestående av organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna från olika länder. c) Kulturella och kreativa alleuropeiska plattformar. d) Gränsöverskridande rörlighet för konstnärer och aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna samt spridning över gränserna av konstnärliga och kulturella verk. e) Stöd, även i fråga om kapacitetsuppbyggnad, till organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna för att hjälpa dem att bedriva internationell verksamhet. f) Policyutveckling, samarbete och genomförande på kulturområdet, bland annat genom tillhandahållande av uppgifter och utbyte av bästa praxis eller pilotprojekt och incitament för att främja jämställdhet. Sektorsspecifika åtgärder: För att tillgodose de gemensamma behoven inom unionen ska följande sektorsspecifika åtgärder som kompletterar de övergripande åtgärderna stödjas inom de kulturella och kreativa sektorer vars särdrag eller särskilda utmaningar kräver en mer målinriktad strategi, i synnerhet musikbranschen. a) Stöd till musikbranschen: åtgärder som främjar mångfald, kreativitet och innovation på musikområdet, inbegripet liveuppträdanden, framförallt i fråga om distribution och marknadsföring av hela musikrepertoaren inom och utanför Europa, utbildningsinsatser, deltagande i och tillgång till musik och publikutveckling inom hela den europeiska repertoaren samt stöd till insamling och analys av uppgifter. Dessa åtgärder ska bygga vidare på och fortsätta att stödja de erfarenheter och den expertis som förvärvats inom ramen för initiativet Music moves Europe . b) Stöd till bok- och förlagsbranschen: riktade åtgärder som främjar mångfald, kreativitet och innovation, marknadsföring av europeisk litteratur över gränserna i och utanför Europa, även på bibliotek, utbildning och utbyten för branschfolk, författare och översättare samt gränsöverskridande projekt för samarbete, innovation och utveckling inom branschen liksom riktade åtgärder som främjar översättning av litteratur och, om möjligt, anpassning av litteratur till format som är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. c) Stöd till arkitektur och kulturarv för en högkvalitativ bebyggd miljö: riktade åtgärder för rörlighet, kapacitetsuppbyggnad och internationalisering för aktörer inom arkitektur och kulturarv, främjande av byggkultur, ömsesidigt lärande och publikengagemang för att sprida principer om hög kvalitet i samtida arkitektur och kulturarvsåtgärder; stöd till hållbart skydd, förnyelse och anpassningsbar återanvändning av kulturarvet och främjande av dess värden genom medvetandehöjande verksamhet och nätverkande. d) Stöd till övriga sektorer för konstnärligt skapande när särskilda behov identifieras, bland annat genom riktade åtgärder för att uppmuntra till utveckling av de kreativa aspekterna av den hållbara kulturturismen och design- och modebranscherna samt för att främja och representera dessa övriga sektorer för konstnärligt skapande utanför unionen. Särskilda åtgärder som syftar till att tydliggöra och konkretisera den kulturella mångfalden i Europa och det europeiska kulturarvet och främja interkulturell dialog: a) Ekonomiskt stöd till Europeiska kulturhuvudstäder. b) Ekonomiskt stöd till det europeiska kulturarvsmärket och nätverkande mellan platser som tilldelats det europeiska kulturarvsmärket. c) Unionens kulturpriser. d) De europeiska kulturarvsdagarna. e) Stöd till europeiska kulturenheter, såsom orkestrar, som arbetar för att utbilda och främja unga artister med stor potential och som använder inkluderande metoder med stor geografisk täckning, eller enheter som erbjuder kulturella tjänster med stor geografisk täckning direkt till de europeiska medborgarna. AVSNITT 2 PROGRAMOMRÅDET MEDIA De prioriteringar för programområdet Media som anges i artikel 6 ska beakta kraven i direktiv (EU) 2018/1808 och skillnaderna mellan länderna vad gäller produktion och distribution av samt tillgång till audiovisuellt innehåll, liksom respektive marknaders storlek och särdrag och den språkliga mångfalden. Prioriteringarna ska uppnås genom följande åtgärder, som ska beskrivas närmare i arbetsprogrammen: a) Utveckling av audiovisuella verk av europeiska oberoende produktionsbolag, vilket ska omfatta en rad olika format (t.ex. långfilmer, kortfilmer, serier, dokumentärer och narrativa dataspel) och genrer och inriktas på olika målgrupper, däribland barn och ungdomar. b) Produktion, av oberoende europeiska produktionsbolag, av innovativt och högkvalitativt tv-innehåll och seriellt berättande för olika målgrupper. c) Reklam- och marknadsföringsinstrument, bland annat på nätet och med hjälp av dataanalys, för att ge europeiska verk en mer framträdande plats, öka deras synlighet och förmåga att nå en större publik samt göra dem tillgängliga över gränserna. d) Stöd till internationell försäljning och spridning av icke-nationella europeiska verk på alla plattformar (t.ex. biografer och online) med inriktning på både små och stora produktioner, bland annat genom samordnade distributionsstrategier som omfattar flera länder och uppmuntrande av användning av undertextning, dubbning och i tillämpliga fall syntolkning. e) Stöd till flerspråkig tillgång till kulturella tv-program online genom undertextning. f) Stöd till nätverkande för yrkesverksamma inom den audiovisuella sektorn, inbegripet kreatörer, och utbyten mellan företag för att stödja och främja talanger inom den europeiska audiovisuella sektorn samt underlätta utveckling och distribution av europeiska och internationella samarbetsprojekt och samproduktioner. g) Stöd till europeiska audiovisuella aktörers verksamhet vid branschevenemang och mässor i och utanför Europa. h) Stöd till synlighet och genomslag för europeiska filmer och audiovisuella produktioner som riktar sig till en bred europeisk publik bortom de nationella gränserna, särskilt ungdomar och aktörer som kan ge stor spridning, bland annat genom anordnande av visningar, kommunikation, spridning och marknadsföring till stöd för europeiska priser, i synnerhet LUX – Publikpriset för europeisk film från Europaparlamentet och Europeiska filmakademin . i) Initiativ för att främja publikutveckling och publikengagemang, inklusive filmutbildning, med särskild inriktning på den unga publiken. j) Utbildnings- och mentorverksamhet för att öka kapaciteten hos yrkesverksamma inom den audiovisuella sektorn att anpassa sig till nya kreativa processer, marknadsutveckling och ny digital teknik som påverkar hela värdekedjan. k) Ett eller flera nätverk för europeiska aktörer inom beställvideosektorn för visning av en betydande andel icke-nationella europeiska produktioner. l) Europeiska festivaler och ett eller flera europeiska festivalnätverk för visning av en betydande andel icke-nationella europeiska produktioner samtidigt som deras identitet och unika profil bevaras. m) Ett europeiskt nätverk för biografägare med stor geografisk täckning för visning av en betydande andel icke-nationella europeiska filmer samtidigt som europeiska biografers roll främjas när det gäller spridningen av europeiska verk. n) Särskilda åtgärder för att bidra till en jämnare könsfördelning inom den audiovisuella sektorn, inbegripet undersökningar, mentorverksamhet, utbildning och nätverkande. o) Stöd till politisk dialog, innovativa politiska åtgärder och utbyte av bästa praxis, bland annat genom analyser och tillhandahållande av tillförlitliga uppgifter. p) Gränsöverskridande utbyte av erfarenheter och sakkunskaper, ömsesidigt lärande och nätverkande mellan den audiovisuella sektorn och beslutsfattare. AVSNITT 3 DET SEKTORSÖVERGRIPANDE PROGRAMOMRÅDET De prioriteringar för det sektorsövergripande programområdet som anges i artikel 7 ska uppnås genom följande åtgärder, som ska beskrivas närmare i arbetsprogrammen: Policysamarbete och utåtriktad verksamhet som: a) Stöder policyutveckling, gränsöverskridande utbyte av erfarenheter och sakkunskaper, ömsesidigt lärande och medvetandehöjande verksamhet, nätverkande och regelbunden sektorsövergripande dialog mellan organisationer inom de kulturella och kreativa sektorerna och beslutsfattare. b) Stöder sektorsövergripande analysverksamhet. c) Stöder åtgärder som syftar till att främja gränsöverskridande policysamarbete och policyutveckling när det gäller social delaktighet genom kultur. d) Förbättrar kunskaper om programmet och dess teman, stärker kontakter med medborgarna och stöder resultatens överförbarhet bortom medlemsstatsnivån. Verksamhet inom laboratoriet för kreativ innovation , som ska: a) Uppmuntra nya former av skapande i skärningspunkten mellan olika kulturella och kreativa sektorer, till exempel genom experimentella metoder och innovativ teknik. b) Främja innovativa sektorsövergripande strategier och verktyg som, när så är möjligt, innefattar flerspråkiga och sociala dimensioner för att underlätta spridningen, marknadsföringen och monetariseringen av, samt tillgången till, kultur och kreativitet, inbegripet kulturarv. Verksamhet inom Programkontoren , som ska: a) Marknadsföra programmet på nationell nivå, tillhandahålla relevant information om de olika typer av ekonomiskt stöd som är tillgängliga enligt unionens politik samt hjälpa aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna att ansöka om stöd inom ramen för programmet, bland annat genom att informera dem om vilka krav och förfaranden som gäller för de olika ansökningsomgångarna och genom att utbyta god praxis. b) Stödja potentiella bidragsmottagare i ansökningsprocesserna och erbjuda mentorskap för nya deltagare i programmet, uppmuntra gränsöverskridande samarbete och utbyte av bästa praxis mellan yrkesverksamma, institutioner, plattformar och nätverk inom och mellan de politikområden som omfattas av programmet och kulturella och kreativa sektorer. c) Stödja kommissionen när det gäller att säkerställa god kommunikation och spridning av programmets resultat till medborgarna och aktörer i de kulturella och kreativa sektorerna. Övergripande verksamhet till stöd för nyhetsmediebranschen, som ska: a) Ta itu med de strukturella och tekniska förändringar som mediesektorn står inför genom att främja ett oberoende och pluralistiskt medielandskap, inbegripet genom att stödja oberoende övervakning i syfte att bedöma riskerna och utmaningarna för mediemångfalden och mediefriheten samt medvetandehöjande verksamhet. b) Stödja högkvalitativa standarder inom medieproduktion genom att gynna samarbete, digitala färdigheter, gränsöverskridande samarbetsprojekt inom journalistik och kvalitetsinnehåll, och därigenom bidra till yrkesetik inom journalistiken. c) Främja mediekunnighet så att medborgarna kan utveckla en kritisk förståelse för och användning av medierna samt stödja kunskapsutbyte och utbyte om politik och praxis för mediekunnighet. d) Vidta särskilda åtgärder för att bidra till en jämnare könsfördelning inom nyhetsmediebranschen. BILAGA II GEMENSAMMA KVALITATIVA OCH KVANTITATIVA EFFEKTINDIKATORER FÖR PROGRAMMET Antalet och omfattningen av gränsöverskridande partnerskap som inrättats med stöd från programmet, inklusive de bidragsmottagande organisationernas ursprungsland. Kvalitativa belägg för framgångar inom konstnärlig, affärsmässig och teknisk innovation genom stöd från programmet. Indikatorer Programområdet Kultur: Antalet och omfattningen av gränsöverskridande partnerskap som inrättats med stöd från programmet. Antalet konstnärer och aktörer inom de kulturella och kreativa sektorerna som har fått möjlighet att flytta utomlands genom stöd från programmet, per ursprungsland och andelen kvinnor. Antalet personer som har fått tillgång till europeiska kulturella och kreativa verk som skapats tack vare programmet, inbegripet verk från andra länder än deras hemland. Antalet programstödda projekt som riktar sig till socialt marginaliserade grupper. Antalet programstödda projekt som involverar organisationer från tredjeländer. Programområdet Media: Antalet personer som har fått tillgång till programstödda europeiska audiovisuella verk som stöds genom programmet från andra länder än det egna. Antalet deltagare i programstödd utbildningsverksamhet som har bedömt att de har förbättrat sin kompetens och sina sysselsättningsmöjligheter, med angivande av andelen kvinnor. Antalet samt budgeten och det geografiska ursprunget för samproduktioner som utvecklats, skapats och distribuerats med stöd från programmet och med partner från länder med olika audiovisuell kapacitet. Antalet audiovisuella verk på mindre använda språk som utvecklats, producerats och distribuerats med stöd av programmet. Antalet personer som nåtts av marknadsföringsåtgärder mellan företag på större marknader. Det sektorsövergripande programområdet: Antalet och omfattningen av gränsöverskridande partnerskap som har bildats (sammansatt indikator för kreativa innovationslaboratoriers verksamhet och övergripande åtgärder som stödjer nyhetsmediesektorn). Antalet evenemang eller verksamheter för att marknadsföra programmet som anordnats av programkontoren. Antalet deltagare i kreativa innovationslaboratoriers verksamhet och övergripande åtgärder som stödjer nyhetsmediesektorn, med angivande av andelen kvinnor. BILAGA III LOGOTYP FÖR PROGRAMOMRÅDET MEDIA Programområdet Media ska ha följande logotyp: