L_2011326SV.01004501.xml 8.12.2011 SV Europeiska unionens officiella tidning L 326/45 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1233/2011 av den 16 november 2011 om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter och om upphävande av rådets beslut 2001/76/EG och 2001/77/EG EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 1 ) , och av följande skäl: (1) Exportkreditinstitut bidrar till utvecklingen av världshandeln genom att främja export och investeringar från företag på ett sätt som kompletterar den privata sektorns tillhandahållande av finansiering och försäkring. Unionen är part i den consensusöverenskommelse om statsstödda exportkrediter (consensusöverenskommelsen) som ingåtts inom ramen för Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Consensusöverenskommelsen, såsom den ingåtts av parterna i denna, reglerar de finansiella villkor som exportkreditinstitut får erbjuda i syfte att främja lika spelregler för statsstödda exportkrediter. (2) Enligt rådets beslut 2001/76/EG av den 22 december 2000 om att ersätta beslutet av den 4 april 1978 om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter ( 2 ) och rådets beslut 2001/77/EG av den 22 december 2000 om tillämpning av principerna för ett ramavtal om projektfinansiering för statsstödda exportkrediter ( 3 ) ska riktlinjerna i consensusöverenskommelsen och de särskilda bestämmelserna om projektfinansiering tillämpas i unionen. (3) Consensusöverenskommelsen bidrar indirekt genom exportkreditinstitutens verksamhet till fri och rättvis handel och investeringar av företag som annars skulle ha mindre tillgång till krediter från den privata sektorn. (4) När nationella exportkreditsystem inrättas, utvecklas och genomförs och när statsstödda exportkrediter kontrolleras bör medlemsstaterna följa unionens allmänna bestämmelser inom utrikespolitiken, bland annat när det gäller en konsolidering av demokratin, respekten för mänskliga rättigheter och samstämmigheten mellan olika politiska åtgärder för att åstadkomma utveckling samt kampen mot klimatförändringarna. (5) Parterna i consensusöverenskommelsen är involverade i en löpande process som syftar till att minimera marknadssnedvridning och skapa likvärdiga förutsättningar där de premier som exportkreditinstitut tar ut är riskbaserade och bör vara tillräckliga för att täcka långfristiga driftskostnader och förluster, i enlighet med WTO-förpliktelser. För att uppnå detta mål fungerar exportkreditsystemen på ett transparent sätt och instituten rapporterar således till OECD. (6) Välriktade exportkrediter från exportkreditinstitut kan bidra till möjligheter till marknadstillträde för företag inom unionen, också för små och medelstora företag. (7) Parterna i consensusöverenskommelsen och unionens medlemsstater har kommit överens om att lämna viss information om exportkrediter i enlighet med OECD:s och unionens insynsregler i syfte att bidra till likvärdiga förutsättningar för parterna i consensusöverenskommelsen och medlemsstaterna. (8) Unionen tillämpar insyns- och rapporteringskrav i enlighet med bilaga I. (9) Med tanke på den skärpta konkurrenssituationen på världsmarknaderna och för att undvika konkurrensnackdelar för unionens företag bör kommissionen inom ramen för sitt förhandlingsmandat från medlemsstaterna stödja OECD:s ansträngningar att nå ut till andra än parterna i consensusöverenskommelsen. Kommissionen bör genom bilaterala och multilaterala förhandlingar sträva efter att etablera globala standarder för statsstödda exportkrediter. Globala standarder på detta område är en förutsättning för likvärdiga förutsättningar i världshandeln. (10) Medan OECD-länderna styrs av consensusöverenskommelsen är länder utanför OECD inte parter i consensusöverenskommelsen, vilket skulle kunna leda till konkurrensfördelar för exportörer i de senare länderna. Dessa länder uppmanas därför att tillämpa consensusöverenskommelsen i syfte att säkerställa likvärdiga förutsättningar också på global nivå. (11) Med tanke på unionens politik för bättre lagstiftning som syftar till att förenkla och förbättra befintlig lagstiftning, kommer kommissionen och medlemsstaterna, i kommande översyner av consensusöverenskommelsen, i förekommande fall att inrikta sig på att minska de administrativa bördorna för företag och nationella förvaltningar, bland annat exportkreditinstitut. (12) Parterna i consensusöverenskommelsen har beslutat ändra och förbättra överenskommelsen. De ändringar som överenskommits omfattar ökad användarvänlighet, ökad överensstämmelse mellan relevanta internationella skyldigheter och ökad insyn, särskilt för icke-parter i consensusöverenskommelsen. Dessutom har parterna till consensusöverenskommelsen kommit överens om att i denna införliva de bestämmelser om projektfinansiering som införs genom beslut 2001/77/EG och de bestämmelser om exportkrediter för fartyg som införs genom rådets beslut 2002/634/EG ( 4 ) om ändring av beslut 2001/76/EG. (13) Beslut 2001/76/EG i dess ändrade lydelse bör följaktligen upphöra att gälla och ersättas med denna förordning och den konsoliderade och reviderade texten till consensusöverenskommelsen som bifogas denna, och beslut 2001/77/EG bör upphöra att gälla. (14) För att de ändringar till riktlinjerna i consensusöverenskommelsen som parterna kommit överens om ska kunna införlivas i unionens lagstiftning på ett snabbt och smidigt sätt, bör kommissionen vid behov anta delegerade akter för att ändra bilaga II. Därför bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på de ändringar till riktlinjerna som parterna i consensusöverenskommelse kommit överens om. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Tillämpning av consensusöverenskommelsen De riktlinjer som anges i consensusöverenskommelsen om statsstödda exportkrediter ( consensusöverenskommelsen ) ska tillämpas i unionen. Texten till consensusöverenskommelsen bifogas denna förordning. Artikel 2 Delegering av befogenhet Kommissionen ska anta delegerade akter enligt artikel 3 för att ändra bilaga II till följd av ändringar av riktlinjerna som parterna i consensusöverenskommelsen kommit överens om. Om det, i fråga om ändringar i bilaga II till följd av ändringar av riktlinjerna som parterna i consensusöverenskommelsen kommit överens om, är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet, ska det förfarande som anges i artikel 4 tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln. Artikel 3 Delegeringens utövande 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artikel 2 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den 9 december 2011. 3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning , eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 5. En delegerad akt som antas enligt artikel 2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. Artikel 4 Skyndsamt förfarande 1. Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge inga invändningar görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas. 2. Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 3.5. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten utan dröjsmål efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning. Artikel 5 Insyn och rapportering De insyns- och rapporteringsåtgärder som ska vidtas i unionen beskrivs i bilaga I. Artikel 6 Upphävande Beslut 2001/76/EG och 2001/77/EG ska upphöra att gälla. Artikel 7 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft dagen efter att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Strasbourg den 16 november 2011. På Europaparlamentets vägnar J. BUZEK Ordförande På rådets vägnar W. SZCZUKA Ordförande ( 1 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 september 2011 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 8 november 2011. ( 2 ) EGT L 32, 2.2.2001, s. 1 . ( 3 ) EGT L 32, 2.2.2001, s. 55 . ( 4 ) EGT L 206, 3.8.2002, s. 16 . BILAGA I 1. Utan att det påverkar befogenheterna för de institutioner i medlemsstaterna som utövar tillsyn över nationella exportkreditprogram, ska varje medlemsstat överlämna en årlig verksamhetsrapport till kommissionen så att insynen ökar på unionsnivå. Medlemsstaterna ska i enlighet med nationell lagstiftning rapportera om tillgångar och skulder, utbetalda fordringar och återkrav, nya åtaganden, exponeringar och premier. När ansvarsförbindelser kan uppstå från verksamhet med statsstödda exportkrediter ska denna verksamhet rapporteras inom ramen för den årliga verksamhetsrapporten. 2. I den årliga verksamhetsrapporten ska medlemsstaterna beskriva hur miljörisker, som kan medföra andra relevanta risker, beaktas i deras exportkreditinstituts verksamhet med statsstödda exportkrediter. 3. Kommissionen ska på grundval av denna information utarbeta en årlig översikt för Europaparlamentet, inbegripet en utvärdering av exportkreditinstituts efterlevnad av unionens mål och förpliktelser. 4. Kommissionen ska i enlighet med sina befogenheter översända en årlig rapport till Europaparlamentet om de förhandlingar som förts, i de fall där kommissionen har förhandlingsmandat i olika internationella samarbetsfora, i syfte att etablera globala standarder när det gäller statsstödda exportkrediter. Den första rapporteringsperioden enligt denna förordning ska täcka år 2011. BILAGA II CONSENSUSÖVERENSKOMMELSE FÖR STATSSTÖDDA EXPORTKREDITER INNEHÅLLSFÖRTECKNING KAPITEL I: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 1. SYFTE 2. STATUS 3. DELTAGANDE 4. INFORMATION TILL ICKE-PARTER 5. TILLÄMPNINGSOMRÅDE 6. SEKTORSÖVERENSKOMMELSER 7. PROJEKTFINANSIERING 8. UPPSÄGNING 9. ÖVERVAKNING KAPITEL II: FINANSIELLA VILLKOR FÖR EXPORTKREDITER 10. KONTANTBETALNING, MAXIMALT STATSSTÖD OCH LOKALA KOSTNADER 11. KLASSIFICERING AV LÄNDER FÖR FASTSTÄLLANDE AV MAXIMIVILLKOR FÖR ÅTERBETALNING 12. LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID 13. SÄRSKILDA VILLKOR FÖR ANDRA KRAFTVERK ÄN KÄRNKRAFTVERK 14. ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH BETALNING AV RÄNTA 15. RÄNTESATSER, PREMIESATSER OCH ANDRA AVGIFTER 16. EXPORTKREDITERS GILTIGHETSPERIOD 17. ÅTGÄRDER FÖR ATT UNDVIKA ELLER MINIMERA FÖRLUSTER 18. MATCHNING 19. FASTA MINIMIRÄNTESATSER VID STATLIGT FINANSIERINGSSTÖD 20. KONSTRUKTION AV CIRR 21. GILTIGHETSTID FÖR CIRR 22. TILLÄMPNING AV CIRR 23. PREMIE FÖR KREDITRISK 24. MINIMIPREMIESATSER FÖR LANDKREDITRISK OCH KREDITRISK PÅ STAT 25. KLASSIFICERING AV LÄNDER I RISKKATEGORIER 26. KLASSIFICERING AV MULTILATERALA OCH REGIONALA INSTITUTIONER 27. STATSSTÖDD EXPORTKREDITTÄCKNING: TÄCKNINGSGRAD OCH KVALITET 28. UTESLUTANDE AV VISSA VALDA LANDRISKBESTÅNDSDELAR OCH METODER FÖR LANDRISKMINIMERING 29. ÖVERSYN AV GILTIGHETSTIDEN FÖR MINIMIPREMIESATSERNA FÖR LANDKREDITRISK OCH KREDITRISK PÅ STAT KAPITEL III: BESTÄMMELSER OM BUNDET BISTÅND 30. ALLMÄNNA PRINCIPER 31. FORMER FÖR BUNDET BISTÅND 32. KOMBINERAD FINANSIERING 33. LÄNDERS BERÄTTIGANDE TILL BUNDET BISTÅND 34. PROJEKTS BERÄTTIGANDE 35. MINIMIFÖRMÅNLIGHETSGRAD 36. UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA OM LÄNDERS ELLER PROJEKTS STÖDBERÄTTIGANDE 37. BERÄKNING AV FÖRMÅNLIGHETSGRADEN FÖR BUNDET BISTÅND 38. GILTIGHETSPERIOD FÖR BUNDET BISTÅND 39. MATCHNING KAPITEL IV: FÖRFARANDEN AVSNITT 1: GEMENSAMMA BESTÄMMELSER FÖR EXPORTKREDITER OCH HANDELSRELATERAT BISTÅND 40. ANMÄLNINGAR 41. INFORMATION OM STATSSTÖD 42. MATCHNINGSFÖRFARANDEN 43. SÄRSKILT SAMRÅD AVSNITT 2: FÖRFARANDEN FÖR EXPORTKREDITER 44. FÖRHANDSANMÄLAN MED ÖVERLÄGGNINGAR 45. FÖRHANDSANMÄLAN UTAN ÖVERLÄGGNINGAR AVSNITT 3: FÖRFARANDEN FÖR HANDELSRELATERAT BISTÅND 46. FÖRHANDSANMÄLAN 47. OMEDELBAR ANMÄLAN AVSNITT 4: SAMRÅDSFÖRFARANDEN FÖR BUNDET BISTÅND 48. SAMRÅDENS SYFTE 49. SAMRÅDENS OMFATTNING OCH TIDSFRISTER 50. SAMRÅDENS RESULTAT AVSNITT 5: FÖRFARANDEN FÖR INFORMATIONSUTBYTE AVSEENDE EXPORTKREDITER OCH HANDELSRELATERAT BISTÅND 51. KONTAKTPUNKTER 52. FÖRFRÅGNINGARNAS OMFATTNING 53. SVARENS OMFATTNING 54. MUNTLIGT SAMRÅD 55. FÖRFARANDEN FÖR GEMENSAMMA HÅLLNINGAR SAMT DESSAS INNEHÅLL 56. REAKTIONER PÅ FÖRSLAG TILL GEMENSAM HÅLLNING 57. GODKÄNNANDE AV GEMENSAMMA HÅLLNINGAR 58. OENIGHET OM GEMENSAMMA HÅLLNINGAR 59. TIDPUNKT FÖR GEMENSAMMA HÅLLNINGARS IKRAFTTRÄDANDE 60. GEMENSAMMA HÅLLNINGARS GILTIGHET AVSNITT 6: BESTÄMMELSER FÖR MEDDELANDE OM MINIMIRÄNTESATSER 61. MEDDELANDE OM MINIMIRÄNTESATSER 62. TIDPUNKT FÖR RÄNTESATSERNAS IKRAFTTRÄDANDE 63. OMEDELBARA FÖRÄNDRINGAR AV RÄNTESATSER AVSNITT 7: ÖVERSYN 64. REGELBUNDEN ÖVERSYN AV CONSENSUSÖVERENSKOMMELSEN 65. ÖVERSYN AV MINIMIRÄNTESATSER 66. ÖVERSYN AV MINIMIPREMIESATSER OCH DÄRMED SAMMANHÄNGANDE FRÅGOR BILAGA I SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR FARTYG BILAGA II: SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR KÄRNKRAFTVERK BILAGA III: SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR CIVILA LUFTFARTYG BILAGA IV: SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER, FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR OCH VATTENPROJEKT, I KRAFT UNDER EN FÖRSÖKSPERIOD FRAM T.O.M. DEN 30 JUNI 2007 BILAGA V: UPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS I ANMÄLNINGARNA BILAGA VI: BERÄKNING AV MINIMIPREMIESATSER BILAGA VII: KRITERIER OCH VILLKOR FÖR TILLÄMPNINGEN AV KLASSIFICERING AV LANDRISKER VID DELTAGANDE AV EN GARANT FRÅN TREDJELAND ELLER EN MULTILATERAL ELLER REGIONAL INSTITUTION BILAGA VIII: KRITERIER OCH VILLKOR FÖR TILLÄMPNING AV MINIMERING/UTESLUTANDE AV LANDRISK VID BERÄKNING AV MINIMIPREMIESATSER BILAGA IX: KRITERIER FÖR BEDÖMNING AV DEN UTVECKLINGSPOLITISKA BETYDELSEN AV BISTÅNDSFINANSIERADE PROJEKT BILAGA X: VILLKOR SOM SKA TILLÄMPAS PÅ PROJEKTFINANSIERINGSTRANSAKTIONER BILAGA XI: FÖRTECKNING ÖVER DEFINITIONER KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 1. Syfte a) Det huvudsakliga syftet med överenskommelsen om statsstödda exportkrediter, i detta dokument kallad consensusöverenskommelsen , är att tillhandahålla en ram för en ordnad användning av statsstödda exportkrediter. b) Consensusöverenskommelsen syftar till att skapa lika villkor för statsstöd såsom det definieras i artikel 5 a och därmed uppmuntra konkurrens mellan exportörerna på grundval av de exporterade varornas och tjänsternas kvalitet och pris snarare än de mest gynnsamma villkoren för statsstöd. 2. Status Consensusöverenskommelsen, som utarbetats inom ramen för OECD, trädde ursprungligen i kraft i april 1978 och gäller tills vidare. Consensusöverenskommelsen är ett gentlemen’s agreement mellan parterna; den är inte någon OECD-akt ( 1 ) , även om den får administrativt stöd av OECD:s sekretariat (hädanefter kallat sekretariatet ). 3. Deltagande Parter till consensusöverenskommelsen är Australien, Kanada, Europeiska unionen, Japan, Korea, Nya Zeeland, Norge, Schweiz och Förenta staterna. Andra länder kan, oavsett om de är medlemmar i OECD eller inte, bli parter efter inbjudan från de nuvarande parterna. 4. Information till icke-parter a) Parterna förbinder sig att utbyta information med icke-parter om anmälningar rörande statsstöd enligt artikel 5 a. b) Varje part ska i en konkurrenssituation på ömsesidig grund besvara förfrågningar från en icke-part rörande de finansiella villkoren för deras statsstöd, på samma sätt som den skulle göra vid en förfrågan från en part. 5. Tillämpningsområde Consensusöverenskommelsen ska tillämpas på allt statsstöd, som tillhandahålls av en regering eller på dess vägnar, för export av varor eller tjänster, och på finansiell leasing, med en återbetalningstid på minst två år. a) Statsstöd kan ges i följande former: 1. Exportkreditgaranti eller försäkring (ren risktäckning). 2. Statligt finansieringsstöd i form av — direkt kredit/finansiering och refinansiering eller — räntestöd. 3. Olika kombinationer av dessa stöd. b) Consensusöverenskommelsen ska tillämpas på bundet bistånd; de förfaranden som anges i kapitel IV ska även tillämpas på handelsrelaterat obundet bistånd. c) Consensusöverenskommelsen ska inte tillämpas på export av militär utrustning och jordbruksprodukter. d) Statsstöd får inte beviljas om det klart kan bevisas att kontraktet har upprättats med en köpare i ett land som inte utgör varornas slutliga destination, huvudsakligen med syftet att få gynnsammare återbetalningsvillkor. 6. Sektorsöverenskommelser a) Följande sektorsöverenskommelser är en del av avtalet: — Fartyg (bilaga I). — Kärnkraftverk (bilaga II). — Civil luftfart (bilaga III). — Förnybara energikällor och vattenprojekt (bilaga IV). b) En part till en sektorsöverenskommelse kan tillämpa sina villkor för statsstöd till export av varor och/eller tjänster som omfattas av den sektorsöverenskommelsen. Om en sektorsöverenskommelse inte innehåller någon bestämmelse som motsvarar en bestämmelse i consensusöverenskommelsen ska parterna till sektorsöverenskommelsen tillämpa consensusöverenskommelsens bestämmelse. 7. Projektfinansiering a) Deltagarna kan tillämpa de villkor som anges i bilaga X på export av varor och/eller tjänster när det gäller transaktioner som uppfyller kriterierna i tillägg 1 till bilaga X. b) Punkt a ska inte tillämpas på export av varor och tjänster som omfattas av sektorsöverenskommelsen om civil luftfart. 8. Uppsägning En part kan säga upp denna överenskommelse genom att anmäla detta med hjälp av omedelbar textkommunikation, t.ex. OECD:s informationssystem på Internet (OLIS). Uppsägningen träder i kraft 180 kalenderdagar efter det att sekretariatet mottagit anmälan. 9. Övervakning Sekretariatet ska övervaka genomförandet av consensusöverenskommelsen. KAPITEL II FINANSIELLA VILLKOR FÖR EXPORTKREDITER De finansiella villkoren för exportkrediter utgörs av alla bestämmelser i detta kapitel, vilka ska läsas jämförda med varandra. I consensusöverenskommelsen fastställs begränsningar i fråga om villkoren för exportkrediter som åtnjuter statsstöd. Parterna erkänner att mer restriktiva villkor än de som anges i consensusöverenskommelsen traditionellt sett gäller för viss handel eller vissa industrisektorer. Parterna ska fortsätta tillämpa dessa traditionella finansiella villkor, särskilt principen om att återbetalningstiden inte får överskrida varornas livslängd. 10. Kontantbetalning, maximalt statsstöd och lokala kostnader a) Parterna ska kräva att köpare av varor och tjänster som beviljas statsstöd gör kontantbetalningar motsvarande minst 15 % av exportkontraktvärdet vid eller före kredittidens början såsom denna definieras i bilaga XI. För bedömning av kontantbetalningar kan exportkontraktvärdet sänkas i motsvarande grad om transaktionen innehåller varor och tjänster från ett tredjeland för vilka inget statsstöd ges. Finansiering/försäkring på 100 % av premien är tillåten. Premien kan antingen ingå i exportkontraktvärdet eller inte. Innehållna garantibelopp som betalas efter kredittidens början ska inte anses vara kontantbetalningar i detta sammanhang. b) Statsstöd för sådana kontantbetalningar får endast ges i form av försäkring och garantier mot ordinära förkreditrisker. c) Med undantag för punkterna b och d ska parterna bevilja statsstöd för högst 85 % av exportkontraktvärdet, inbegripet leveranser från tredjeland men exklusive lokala kostnader. d) Parterna får ge statsstöd till lokala kostnader under förutsättning att följande villkor uppfylls: 1. Det totala kombinerade statsstödet enligt punkterna c och d överskrider inte 100 % av exportkontraktvärdet. Alltså ska det belopp för lokala kostnader för vilket stöd beviljas inte överskrida beloppet för kontantbetalningen. 2. Det ska inte ges på villkor som är mer förmånliga eller mindre restriktiva än villkoren för den export som de lokala kostnaderna hänför sig till. 3. Det avser endast ren risktäckning när det gäller länder i kategori I enligt definitionen i artikel 11 a. 11. Klassificering av länder för fastställande av maximivillkor för återbetalning a) Länder i kategori I är länder som är upptagna på Världsbankens graderingslista ( 2 ) . Alla övriga länder tillhör kategori II. Världsbankens graderingsnivå räknas om årligen. Ett land byter kategori först efter att ha tillhört samma kategori enligt Världsbankens lista två år i följd. b) Klassificeringen av länder ska göras med hjälp av följande kriterier och förfaranden: 1. Klassificeringen inom ramen för denna consensusöverenskommelse ska bestämmas av BNI per capita enligt de beräkningar som görs av Världsbanken vid dess klassificering av låntagarländer. 2. Om Världsbanken inte har tillräcklig information för att offentliggöra uppgifter om BNI per capita ska Världsbanken ombes att göra en uppskattning av huruvida landet i fråga har en BNI per capita som ligger över eller under det gällande tröskelvärdet. Landet ska klassificeras i enlighet med denna uppskattning, om inte parterna beslutar något annat. 3. Om ett land i enlighet med artikel 11 a omklassificeras ska den nya klassificeringen träda i kraft två veckor efter det att sekretariatet har underrättat samtliga parter om de slutsatser som dragits med utgångspunkt i Världsbankens uppgifter. 4. Om Världsbanken ändrar siffror ska inom ramen för denna consensusöverenskommelse ingen hänsyn tas till dessa ändringar. Ett lands klassificering kan emellertid ändras genom en gemensam hållning, och parterna ska i positiv anda överväga en ändring till följd av fel eller brister i siffrorna som konstateras under det kalenderår då sekretariatet lämnade siffrorna. 12. Längsta återbetalningstid Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 ska den längsta återbetalningstiden variera beroende på köparlandets klassificering enligt kriterierna i artikel 11. a) För länder i kategori I ska den längsta återbetalningstiden vara fem år, med möjlighet att godkänna upp till åtta och ett halvt år när förfarandena för förhandsanmälan enligt artikel 45 följs. b) För länder i kategori II ska den längsta återbetalningstiden vara tio år. c) I fråga om kontrakt som avser mer än ett köparland bör parterna i enlighet med förfarandena i artiklarna 55–60 försöka nå en gemensam hållning beträffande lämpliga villkor. 13. Särskilda villkor för andra kraftverk än kärnkraftverk a) För andra kraftverk än kärnkraftverk ska den längsta återbetalningstiden vara tolv år. Om en part avser att bevilja stöd med längre återbetalningstid än den som anges i artikel 12, ska denna part lämna en förhandsanmälan i enlighet med förfarandet i artikel 45. b) Med andra kraftverk än kärnkraftverk avses kompletta kraftanläggningar som inte drivs med kärnkraft, eller delar därav. De omfattar alla beståndsdelar och tjänster (inbegripet utbildning av personal), allt material och all utrustning som direkt krävs för byggande och idriftsättning av en sådan anläggning som inte drivs med kärnkraft. Häri ingår inte sådana poster som köparen i allmänhet ansvarar för, t.ex. kostnader i samband med markanläggning, vägar, arbetarbostäder, kraftledningar, ställverk och vattenförsörjning samt omkostnader i köparens land i samband med förfaranden för officiellt godkännande (t.ex. godkännande av byggplats, tillstånd för laddning av bränsle), dock med följande undantag: 1. I det fall köparen av ett ställverk är identisk med köparen av kraftverket ska den längsta återbetalningstiden för det ursprungliga ställverket vara densamma som för kraftverket (dvs. tolv år). 2. Den längsta tillåtna återbetalningstiden för ställverk, transformatorer och kraftledningar med en lägsta spänning på 100 kV ska vara densamma som för kraftverket. 14. Återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta a) Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp ska ske i lika stora amorteringar. b) Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske med högst sex månaders intervall och med början senast sex månader efter kredittidens början. c) För exportkrediter som tillhandahålls som stöd för uthyrningtransaktioner kan lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet och räntan i kombination tillämpas i stället för lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet enligt punkt a. d) I välgrundade undantagsfall kan exportkrediter tillhandahållas på andra villkor än dem som anges i punkterna a–c ovan. Sådant stöd ska förklaras av en obalans i tidssamstämmigheten för medel som finns tillgängliga för gäldenären och den skuldbetalningsprofil som finns tillgänglig enligt en återbetalningsplan för lika stora, halvårsvisa betalningar och ska överensstämma med följande kriterier: 1. Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp. 2. Återbetalning av ett kapitalbelopp ska ske med högst tolv månaders intervall. Den första återbetalningen av kapitalbeloppet ska ske senast tolv månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp ska ha betalats tillbaka tolv månader efter kredittidens början. 3. Ränta ska betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. 4. Den högsta genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga följande tidsgränser: — För transaktioner med statliga köpare (eller med en statlig återbetalningsgaranti), fyra och ett halvt år för transaktioner i länder i kategori I och fem år och ett kvartal för länder i kategori II — För transaktioner med icke-statliga köpare (och utan statlig återbetalningsgaranti), fem år för länder i kategori I och sex år för länder i kategori II. — Trots vad som sägs i de två föregående strecksatserna, för transaktioner där stöd till andra kraftverk än kärnkraftverk ingår enligt artikel 13, sex år och ett kvartal. 5. En part ska i enlighet med artikel 45 lämna en förhandsanmälan där skälen till att stödet inte tillhandahålls enligt punkterna a–c. e) Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras. 15. Räntesatser, premiesatser och andra avgifter a) Med ränta avses inte något av följande: 1. Premiebetalningar och andra avgifter för försäkring av eller garanti för leverantörskrediter eller finansiella krediter. 2. Andra betalningar i form av bankavgifter eller provisioner i samband med exportkrediten, utom årsvisa eller halvårsvisa bankavgifter som betalas under hela återbetalningstiden. 3. Innehållen skatt enligt importlandets bestämmelser. b) Om statsstöd ges i form av direkt kredit/finansiering eller refinansiering kan premien antingen läggas till räntans nominella värde eller utgöras av en separat avgift; bägge komponenterna ska specificeras separat för parterna. 16. Exportkrediters giltighetsperiod De finansiella villkoren för en enskild exportkredit eller en kreditram, med undantag för den giltighetstid för marknadsreferensräntor (CIRR) som anges i artikel 21, ska inte fastställas för en period som överskrider sex månader före det slutgiltiga åtagandet. 17. Åtgärder för att undvika eller minimera förluster Consensusöverenskommelsen ska inte hindra exportkreditinstitut eller finansinstitut från att bevilja mindre restriktiva villkor än de som anges i consensusöverenskommelsen, om detta sker efter det att kontraktet slutits (när exportkreditavtalet och därtill hörande dokument trätt i kraft) och avsikten endast är att undvika eller minimera förluster till följd av händelser som skulle kunna ge upphov till utebliven betalning eller fordringar. 18. Matchning Med hänsyn till sina internationella åtaganden och i överensstämmelse med consensusöverenskommelsens syfte får en part i enlighet med förfarandena i artikel 42 matcha de finansiella villkor som erbjuds av en part eller ett land som är en icke-part. Finansiella villkor som erbjuds i enlighet med denna artikel anses överensstämma med bestämmelserna i kapitlen I och II samt, i tillämpliga fall, även bilagorna I, II, III, IV och X. 19. Fasta minimiräntesatser vid statligt finansieringsstöd a) Parter som lämnar statligt finansieringsstöd till lån med fast ränta ska tillämpa relevanta marknadsreferensräntor (CIRR) som minimiräntesatser. CIRR är räntesatser som fastställs enligt följande principer: 1. CIRR bör vara representativa för kommersiella utlåningsräntor till slutkund på den berörda valutans hemmamarknad. 2. CIRR bör nära motsvara räntesatsen för första klassens inhemska låntagare. 3. CIRR bör baseras på upplåningskostnaden för finansiering till fast ränta. 4. CIRR bör inte leda till en snedvridning av de inhemska konkurrensvillkoren. 5. CIRR bör nära motsvara en räntesats som är tillgänglig för första klassens utländska låntagare. b) Det statliga finansieringsstödet ska varken helt eller delvis uppväga eller kompensera den minimipremiesats för kreditrisken som ska tas ut i enlighet med artikel 23. 20. Konstruktion av CIRR a) Varje part som önskar fastställa en CIRR ska för sin nationella valuta inledningsvis välja något av följande två basräntesystem: 1. Avkastningen på treåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på högst fem år, avkastningen på femåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än fem men högst åtta och ett halvt år och avkastningen på sjuåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än åtta och ett halvt år. 2. Avkastningen på femåriga statsobligationer för samtliga löptider. Parterna ska enas om eventuella undantag från basräntesystemet. b) CIRR ska fastställas till parternas respektive basräntesatser plus en fast marginal på 100 baspunkter, om inte parterna har enats om något annat. c) Övriga parter ska använda den CIRR som fastställts för en viss valuta om de erbjuder finansiering i den valutan. d) En part får med sex månaders varsel och efter samråd med övriga parter byta basräntesystem. e) En part eller icke-part får begära att CIRR fastställs för en icke-parts valuta. I samråd med den berörda icke-parten kan parten eller sekretariatet på icke-partens vägnar lägga fram ett förslag till konstruktion av CIRR i den valutan med hjälp av de förfaranden för en gemensam hållning som anges i artiklarna 55–60. 21. Giltighetstid för CIRR Den ränta som ska tillämpas på en transaktion ska fastställas för en period på högst 120 dagar. Om villkoren för det statliga finansieringsstödet fastställs före kontraktsdagen ska CIRR höjas med 20 baspunkter. 22. Tillämpning av CIRR a) När statligt finansieringsstöd ges till rörlig ränta ska det under hela kredittiden vara förbjudet för banker och andra finansinstitut att erbjuda ett val mellan den lägsta av CIRR (vid tidpunkten för det ursprungliga kontraktet) och den kortfristiga marknadsräntan. b) Om en låntagare frivilligt i förtid helt eller delvis återbetalar ett lån ska låntagaren kompensera den statliga institution som tillhandahållit det statliga finansieringsstödet för alla kostnader och förluster till följd av den förtida återbetalningen, inbegripet den statliga institutionens kostnader för att ersätta den del av kassainflödet till fast ränta som bortfaller till följd av den förtida återbetalningen. 23. Premie för kreditrisk Parterna ska utöver ränta ta ut en premie för att täcka risken för utebliven återbetalning av en exportkredit. De premiesatser som tas ut av parterna ska vara riskbaserade, konvergera och kunna täcka driftskostnader och förluster på lång sikt. 24. Minimipremiesatser för landkreditrisk och kreditrisk på stat Parterna ska ta ut premier som inte ligger under minimipremiesatserna (MPR) för landkreditrisken och kreditrisken på stat, oavsett om köparen/låntagaren är en privat eller offentlig enhet. a) Minimipremiesatserna ska fastställas på grundval av följande faktorer: — Gällande klassificering av länder i riskkategorier i enlighet med artikel 25. — Huruvida den statstödda exportkredittäckningen endast omfattar landkreditrisken i enlighet med artikel 25 a. — Riskperiodens längd (dvs. riskhorisont eller HOR). — Risktäckningsgrad och kvaliteten på den statsstödda exportkreditprodukt som tillhandahålls i enlighet med artikel 27. — Alla metoder för riskminimering eller uteslutande av risk i enlighet med artikel 28. b) Minimipremiesatserna ska uttryckas i procent av kreditens kapitalbelopp som om premien i sin helhet skulle tas ut när krediten utnyttjas för första gången. Den matematiska formel som använts för beräkningen av minimipremiesatser anges i bilaga VI. c) Såsom anges i artikel 25 har några minimipremiesatser inte fastställts för länder i kategori 0, men parterna ska inte tillämpa premiesatser som underskrider priserna på den privata marknaden. d) På länderna med den högsta risken i kategori 7 ska man i princip tillämpa premiesatser som är högre än de minimipremiesatser som fastställts för denna kategori; dessa premiesatser ska fastställas av den part som lämnar statsstöd. e) Vid beräkningen av minimipremiesatsen för en transaktion ska köparlandets klassificering av länder i riskkategorier tillämpas, såvida inte — säkerhet i form av en rättsligt giltig och verkställbar oåterkallelig, ovillkorlig avistagaranti för hela återbetalningsåtagandet under kreditens hela giltighetstid ställts av en enhet i tredjeland som är kreditvärdig för den skuld som garantin avser, varvid den klassificering av länder i riskkategorier som gäller i det land där garanten är etablerad får tillämpas, eller — en multilateral eller regional institution i enlighet med artikel 26 är antingen låntagare eller garant för transaktionen, varvid den berörda multilaterala eller regionala institutionens klassificering av länder i riskkategorier får tillämpas. f) Kriterierna för klassificering av länder i riskkategorier enligt de situationer som beskrivs i artikel 24 e första och andra strecksatserna anges i bilaga VII. g) Om statsstödet är begränsat enbart till landrisken i enlighet med artikel 25 a, dvs. den risk som är förknippad med köparen/låntagaren inte täcks, ska minimipremiesatsen minskas med 10 %; detta beaktas i den formel för beräkning av minimipremiesatser som anges i bilaga V. h) Vid beräkningen av minimipremiesats ska tidshorisonten vara lika med halva utbetalningsperioden jämte hela återbetalningsperioden, varvid återbetalningen av exportkrediten förutsätts följa det normala mönstret, dvs. halvårsvisa lika stora amorteringar jämte upplupen ränta som börjar betalas sex månader från och med kredittidens början. Återbetalningsperioden för exportkrediter som inte följer det normala mönstret beräknas som återbetalningsperioden (uttryckt i lika stora halvårsvisa amorteringar) enligt följande formel: återbetalningsperiod = (genomsnittlig vägd återbetalningsperiod -0,25) / 0,5. i) Om en part tillämpar en minimipremiesats i enlighet med första strecksatsen i punkt e och detta leder till en lägre minimipremiesats än den som gäller för köparens land ska parten lämna förhandsanmälan enligt artikel 44 a. En part som tillämpar en minimipremiesats i enlighet med artikel 24 e andra strecksatsen eller artikel 24 g ska lämna förhandsanmälan enligt artikel 45 a. 25. Klassificering av länder i riskkategorier Länder ska klassificeras på grundval av sannolikheten för att de kommer att kunna betala räntor och amorteringar på sina externa skulder (dvs. landkreditrisk). a) Landkreditrisken består av följande fem beståndsdelar: — Allmän betalningsinställelse som förordnas av regeringen i köparens/låntagarens/garantens land eller av ett ombud i det land genom vilket återbetalning sker. — Politiska händelser eller ekonomiska svårigheter som uppstår utanför den anmälande partens land eller rättsliga eller administrativa åtgärder som vidtas utanför den anmälande partens land, vilka förhindrar eller försenar överföringen av medel för betalning av krediten. — Lagstiftning som antagits i köparens/låntagarens land och i vilken fastställs att återbetalning i lokal valuta gäller som betalning av skulden, trots att sådana betalningar, när de räknats om till valutan för krediten, på grund av valutakursförändringar inte längre täcker skuldbeloppet på dagen för överföringen av medlen. — Alla andra åtgärder som vidtas eller beslut som fattas av regeringen i ett annat land och som förhindrar återbetalning av en kredit. — Force majeure som uppstår utanför den anmälande partens land, t.ex. krig (även inbördeskrig), expropriation, revolution, upplopp, oroligheter, cykloner, översvämningar, jordbävningar, vulkanutbrott, flodvågor och kärnkraftsolyckor. b) Länderna klassificeras i åtta riskkategorier (0–7). Minimipremiesatser har fastställts för kategorierna 1–7 men inte för kategori 0, eftersom landrisken anses vara försumbar för länderna i denna kategori. c) Höginkomstländer inom OECD, enligt Världsbankens årliga definition på grundval av BNI per capita, klassificeras i kategori 0. — När det gäller minimipremiesatser ska varje OECD-land som till följd av sin ställning som höginkomstland klassificerats i kategori 0 kvarstå i kategori 0 till dess att dess BNI underskridit tröskelvärdet för höginkomstländer två år i följd, då landets klassificering ska ses över enligt artikel 25 d–f. — Varje OECD-land som ligger över höginkomsttröskeln två år i följd ska klassificeras i kategori 0. Landets klassificering ska träda i kraft omedelbart efter det att sekretariatet har meddelat landets klassificering enligt Världsbanken. — Även andra länder som anses ligga på samma risknivå kan klassificeras i kategori 0. d) Alla länder utom höginkomstländerna inom OECD ( 3 ) ska klassificeras enligt metoden för klassificering av länder i riskkategorier, vilken omfattar följande: — Den kvantitativa landriskmodellen (nedan kallad modellen ) leder till en kvantitativ bedömning av landkreditrisken och är för varje land baserad på tre grupper av riskindikatorer, nämligen parternas erfarenhet av landets betalningsförmåga, den finansiella situationen och den ekonomiska situationen. Den metod som används i modellen omfattar olika steg, bl.a. bedömning av de tre grupperna av riskindikatorer och en sammanställning och flexibel vägning av dessa grupper av riskindikatorer. — En kvalitativ bedömning av resultatet av modellen för varje land för att integrera den politiska risken och andra riskfaktorer som helt eller delvis faller utanför modellen. Detta kan leda till att den kvantitativa bedömningen, där så är lämpligt, justeras så att den slutliga bedömningen av landkreditrisken återspeglas. e) Klassificeringar av länder i riskkategorier ska kontinuerligt bevakas och ses över minst en gång om året och ändringar till följd av metoden för klassificering av länder i riskkategorier ska omedelbart meddelas av sekretariatet. När ett land omklassificeras i en lägre eller högre riskkategori ska parterna senast fem arbetsdagar efter det att omklassificeringen meddelats av sekretariatet ta ut premiesatser motsvarande minst de minimipremiesatser som gäller för den nya riskkategorin. f) Den tillämpliga riskklassificeringen ska offentliggöras av sekretariatet. 26. Klassificering av multilaterala och regionala institutioner Multilaterala och regionala institutioner ska där så är lämpligt klassificeras och ses över; dessa klassificeringar ska offentliggöras av sekretariatet. 27. Statsstödd exportkredittäckning: täckningsgrad och kvalitet Minimipremiesatserna har differentierats i syfte att ta hänsyn till kvalitetsskillnader mellan olika exportkreditprodukter och den täckningsgrad som parterna tillhandahåller enligt bilaga VI. Differentieringen utgår från exportörens perspektiv (med sikte på att neutralisera den konkurrensverkan som uppstår på grund av kvalitetsskillnaderna mellan de produkter som exportören/finansinstitutet erbjuds). a) En exportkreditprodukts kvalitet är avhängig huruvida den är en försäkring, garanti eller direkt kredit/finansiering. En försäkringsprodukts kvalitet är avhängig huruvida räntan är täckt under karenstiden (dvs. karenstiden för skadereglering, dvs. den period som förflyter mellan förfallodagen för köparens/låntagarens betalning och den dag då försäkringsgivaren är skyldig att ersätta exportören/finansinstitutet) utan premiepåslag. b) Alla befintliga exportkreditprodukter som tillhandahålls av parterna ska klassificeras i någon av följande tre produktkategorier: — Produkt under standardnivån, dvs. försäkring utan täckning av räntan under karenstiden för skadereglering och försäkring med täckning av räntan under karenstiden för skadereglering med ett lämpligt premiepåslag. — Standardprodukt, dvs. försäkring med täckning av räntan under karenstiden för skadereglering utan premiepåslag samt direkt kredit/finansiering. — Produkt över standardnivån, dvs. garantier. 28. Uteslutande av vissa valda landriskbeståndsdelar och metoder för landriskminimering Parterna kan i enlighet med de särskilda kriterier och villkor som anges i bilaga VIII utesluta vissa valda landriskbeståndsdelar eller använda de metoder för landriskminimering som anges i artikel 28 b, vilket leder till lägre minimipremiesatser genom tillämpningen av en faktor för minimering/uteslutande (MEF) av landrisk i formeln för beräkning av minimipremiesatser. Faktorn för minimering/uteslutande av landrisk fastställs enligt följande: a) När det gäller uteslutande av vissa valda landriskbeståndsdelar från statsstödd exportkredittäckning: — I de fall då endast de tre första landriskbeståndsdelarna i artikel 25 a i sin helhet är uteslutna från täckning får en faktor för minimering/uteslutande av landrisk på 0,5 tillämpas. — I de fall då endast den fjärde och den femte landriskbeståndsdelen i artikel 25 a i sin helhet är uteslutna från täckning får en faktor för minimering/uteslutande av landrisk på 0,2 tillämpas. b) När det gäller följande metoder för landriskminimering anges tillämpliga minimipremiesatser och kriterierna och villkoren för tillämpning av faktorn för minimering/uteslutande av landrisk i bilaga VIII: — Framtida betalningsflödesstruktur i kombination med spärrkonto i utlandet. — Säkerhet i värdepapper eller likvida tillgångar i utlandet. — Pantsäkerhet i fast egendom i utlandet. — Pantsäkerhet/motsvarande i lös egendom i utlandet. — Samfinansiering med internationella finansiella institut. — Finansiering i lokal valuta. — Försäkring eller villkorlig garanti från tredjeland. — Gäldenär som utgör bättre risk än risk på stat. c) Om fler än en av de metoder för landriskminimering som anges i artikel 28 b tillämpas ska detta inte ha en direkt kumulativ verkan på den tillämpliga faktorn för minimering/uteslutande av landrisk. Vid valet av en lämplig faktor för minimering/uteslutande av landrisk som återspeglar kombinationen av metoderna för landriskminimering ska hänsyn tas till eventuella överlappningseffekter från två eller flera metoder på identiska landkreditrisker. Vid överlappning ska vanligen endast den bästa säkerheten beaktas vid fastställandet av lämplig faktor för minimering/uteslutande av landrisk. d) En part som tillämpar minimipremiesatser i de fall som avses i artikel 28 a–c ska lämna en förhandsanmälan i enlighet med artikel 44 a. e) Förteckningen över metoder för landriskminimering i artikel 28 b är inte avsedd som en uttömmande förteckning. Enligt artikel 66 ska parterna kontrollera och se över erfarenheterna av att använda dessa metoder, vilket även innefattar de kriterier, villkor och faktorer för minimering/uteslutande av landrisk som anges i bilaga VIII. 29. Översyn av giltighetstiden för minimipremiesatserna för landkreditrisk och kreditrisk på stat a) För att bedöma om minimipremiesatserna är tillräckliga, och vid behov möjliggöra justeringar uppåt eller nedåt, ska tre instrument för uppföljning av premier (PFT) användas parallellt för övervakning och justering av minimipremiesatserna. b) Två bokföringsinriktade instrument för uppföljning av premier är dels det instrument som grundas på parternas kontantredovisning, dels det instrument som grundas på parternas redovisning enligt bokföringsmässiga grunder, och dessa instrument bedömer minimipremiesatsernas giltighetstid på en aggregerad nivå och på grundval av landriskkategori och riskhorisont i enlighet med parternas faktiska resultat i fråga om landkreditrisk och kreditrisk på stat för exportkrediter för vilka minimipremiesatser tillämpas. c) Det tredje instrumentet för uppföljning av premier utgörs av fyra privatmarknadsindikatorer ( 4 ) som ger upplysningar om marknadens prissättning på landkreditrisker och kreditrisker på stat. KAPITEL III BESTÄMMELSER OM BUNDET BISTÅND 30. Allmänna principer a) Parterna har enats om att bestämmelser i fråga om exportkrediter och bundet bistånd bör komplettera varandra. Bestämmelserna för exportkrediter bör baseras på öppen konkurrens och marknadskrafternas fria spel. Bestämmelserna för bundet bistånd bör bidra till att utländska medel tillhandahålls de länder, sektorer eller projekt som har ringa eller ingen tillgång till marknadsfinansiering. Bestämmelserna för bundet bistånd bör säkerställa bästa möjliga investeringsutbyte, minimera snedvridning av handeln och bidra till att medlen används effektivt i utvecklingssyfte. b) Consensusöverenskommelsens bestämmelser om bundet bistånd ska inte tillämpas på multilaterala eller regionala institutioners biståndsprogram. c) Dessa principer påverkar inte uppfattningen inom OECD:s biståndskommitté ( Development Assistance Committee , DAC) när det gäller kvaliteten på bundet och obundet bistånd. d) En part får begära ytterligare information om bundenhetsgraden hos alla former av bistånd. Om det råder tvivel om huruvida en finansieringspraxis omfattas av den definition av bundet bistånd som anges i bilaga XI ska givarlandet lägga fram bevis till stöd för varje påstående om att detta bistånd i själva verket är obundet i enlighet med definitionen i bilaga XI. 31. Former för bundet bistånd Bundet bistånd kan ges i någon av följande former: a) Statligt utvecklingsbistånd i form av lån enligt definitionen i DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987). b) Statligt utvecklingsgåvobistånd enligt definitionen i DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987). c) Annan statlig finansiering, inbegripet gåvobistånd och lån men inte statsstödda exportkrediter som överensstämmer med consensusöverenskommelsen. d) En kombination, t.ex. en blandning, rättslig eller faktisk, som kontrolleras av givaren, långivaren eller låntagaren och där minst två av ovanstående och/eller nedanstående finansieringskomponenter ingår: 1. En exportkredit som får statligt stöd genom direktkredit/finansiering, refinansiering, räntestöd, garanti eller försäkring och som omfattas av consensusöverenskommelsen. 2. Andra medel som ställs till förfogande mot marknadsränta eller till en räntesats som ligger nära marknadsräntan, eller kontantbetalningar av köparen. 32. Kombinerad finansiering a) Kombinerad finansiering kan genomföras i olika former, t.ex. blandade krediter, blandad finansiering, samfinansiering, parallell finansiering eller enskilda integrerade transaktioner. Deras främsta kännetecken är följande: — Det finns en rättslig eller faktisk bindning mellan subventionerade och icke-subventionerade komponenter. — Antingen en enskild del av eller hela finansieringspaketet utgör i själva verket bundet bistånd. — Tillgången till subventionerade medel är beroende av att de därtill knutna icke-subventionerade komponenterna godtas av mottagaren. b) Huruvida en kombination eller bindning är faktisk bestäms av bl.a. följande faktorer: — Informella överenskommelser mellan mottagaren och givarmyndigheten. — Givarens avsikt att underlätta godtagandet av ett finansieringspaket genom användning av statligt utvecklingsbistånd. — Faktisk bindning av hela finansieringspaketet till inköp i givarlandet. — Det statliga utvecklingsbiståndets bundenhetsgrad och gällande bestämmelser i anbudet eller kontraktet för varje finansieringstransaktion. — Något annat förfarande som konstaterats av DAC eller parterna, genom vilket en faktisk bindning finns mellan åtminstone två av finansieringskomponenterna. c) Fastställandet av en faktisk kombination eller bindning ska inte hindras av — uppdelning av kontrakt genom särskild anmälan om delar av ett och samma kontrakt, — uppdelning av kontrakt som finansieras i flera etapper, — underlåtenhet att anmäla inbördes avhängiga delar av ett kontrakt, och/eller — underlåtenhet att anmäla till följd av att en del av finansieringspaketet är obundet. 33. Länders berättigande till bundet bistånd a) Inget bundet bistånd ska ges till länder vars BNI per capita är så hög att de inte är berättigade till lån från Världsbanken med en löptid på sjutton år. Världsbanken gör årligen en ny beräkning av tröskelvärdet för denna kategori ( 5 ) . Ett land omklassificeras först efter det att dess kategori enligt Världsbanken varit oförändrad två år i följd. b) Klassificeringen av länder ska göras med hjälp av följande kriterier och förfaranden: 1. Klassificering inom ramen för denna consensusöverenskommelse ska bestämmas av BNI per capita enligt de beräkningar som görs av Världsbanken vid dess klassificering av låntagarländer. Klassificeringen ska offentliggöras av sekretariatet. 2. Om Världsbanken inte har tillräcklig information för att offentliggöra uppgifter om BNI per capita ska Världsbanken ombes att göra en uppskattning av huruvida landet i fråga har en BNI per capita som ligger över eller under det gällande tröskelvärdet. Landet ska klassificeras i enlighet med denna uppskattning, om inte parterna beslutar något annat. 3. Om ett lands berättigande till bundet bistånd ändras i enlighet med artikel 33 a ska den nya klassificeringen träda i kraft två veckor efter det att sekretariatet har underrättat samtliga parter om de slutsatser som dragits med utgångspunkt i Världsbankens uppgifter. Innan den nya klassificeringen trätt i kraft får ingen bunden biståndsfinansiering till ett land som nyligen klassats som stödberättigat anmälas. Därefter får ingen bunden biståndsfinansiering till ett nyligen uppgraderat land anmälas; dock får enskilda transaktioner som omfattas av en tidigare beviljad kreditram anmälas fram till dess att kreditramen löper ut (vilket ska ske inom ett år efter ikraftträdandet). 4. Om Världsbanken ändrar siffror ska inom ramen för denna consensusöverenskommelse ingen hänsyn tas till dessa ändringar. Ett lands klassificering kan emellertid ändras genom en gemensam hållning enligt tillämpliga förfaranden i artiklarna 55–60 och parterna ska i positiv anda överväga en ändring till följd av fel eller försummelser i siffrorna som konstateras under samma kalenderår som de siffror som sekretariatet först lämnade. 5. Trots klassificeringen av länder som berättigade eller icke-berättigade till bundet bistånd ska parterna försöka undvika annat bundet bistånd än regelrätt gåvo- och livsmedelsbistånd, humanitärt bistånd och bistånd för att mildra verkningarna av kärnkraftsolyckor och andra större industriolyckor, eller förhindra att sådana uppstår, till Bulgarien, Rumänien, Ryska federationen, Ukraina och Vitryssland. Skulle BNI per capita för något av dessa länder tre år i följd överskrida Världsbankens tröskel för berättigande till sjuttonårslån ska landets berättigande till sådana krediter omfattas av artikel 33 a och b 1–4 samt alla andra bestämmelser rörande bundet bistånd i consensusöverenskommelsen ( 6 ) . 34. Projekts berättigande a) Bundet bistånd ska inte omfatta offentliga eller privata projekt som normalt skulle vara lönsamma om de finansierades på marknadens eller consensusöverenskommelsens villkor. b) De främsta kriterierna (s.k. nyckeltest) för om ett projekt är stödberättigat är — att projektet inte är finansiellt lönsamt, dvs. projektet saknar förutsättningar att med en lämplig prissättning enligt marknadsprinciper generera en avkastning som är tillräcklig för att täcka projektets omkostnader och förränta det investerade kapitalet (första nyckeltestet), eller — att det, på grundval av uppgifter från övriga parter, är rimligt att anta att det är osannolikt att projektet kan finansieras på marknadens eller consensusöverenskommelsens villkor (andra nyckeltestet). När det gäller projekt till ett värde som överstiger 50 miljoner särskilda dragningsrätter (SDR) ska särskild vikt fästas vid den förväntade tillgången på finansiering på marknadens eller consensusöverenskommelsens villkor när man tar ställning till om det är rimligt att bevilja sådant bistånd. c) Nyckeltesten enligt b är avsedda att beskriva hur ett projekt bör värderas för att det ska kunna bestämmas om det bör finansieras med sådant bistånd eller med exportkrediter på marknadens eller consensusöverenskommelsens villkor. Genom samrådsförfarandet enligt artiklarna 48–50 förväntas med tiden ett erfarenhetsmaterial samlas som ger mer exakt förhandsvägledning, för såväl exportkredit- som biståndsorgan, om gränsen mellan de båda projektkategorierna. 35. Minimiförmånlighetsgrad Parterna ska inte tillhandahålla bundet bistånd som har en förmånlighetsgrad under 35 %, eller 50 % om mottagarlandet är bland de minst utvecklade länderna, frånsett följande undantag, vilka även är undantagna från det anmälningsförfarande som anges i artikel 47 a: a) Tekniskt stöd: bundet bistånd där det statliga utvecklingsbiståndet endast består av tekniskt samarbete som har ett värde under 3 % av transaktionens sammanlagda värde eller en miljon SDR, varvid det lägsta värdet ska gälla. b) Små projekt: kapitalprojekt på under 1 miljon SDR som finansieras helt genom utvecklingsgåvobistånd. 36. Undantag från bestämmelserna om länders eller projekts stödberättigande a) Bestämmelserna i artiklarna 33 och 34 ska inte tillämpas på bundet bistånd med en förmånlighetsgrad på minst 80 %, med undantag av bundet bistånd inom ramen för ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 32. b) Bestämmelserna i artikel 34 ska inte tillämpas på bundet bistånd med ett värde av mindre än 2 miljoner SDR, med undantag av bundet bistånd inom ramen för ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 32. c) Bundet bistånd till de minst utvecklade länderna enligt FN:s definition ska inte omfattas av bestämmelserna i artiklarna 33 och 34. d) Trots artiklarna 33 och 34 får en part undantagsvis tillhandahålla stöd genom att använda sig av någon av följande möjligheter: — De förfaranden för en gemensam hållning som definieras i bilaga XI och beskrivs i artiklarna 55–60. — Motivering ur biståndssynpunkt med stöd av en betydande andel av parterna i enlighet med artiklarna 48 och 49. — Ett brev till OECD:s generalsekreterare i enlighet med förfarandet i artikel 50, vilket parterna förväntar sig ska vara ovanligt och sällan förekommande. 37. Beräkning av förmånlighetsgraden för bundet bistånd Förmånlighetsgraden för bundet bistånd ska beräknas i enlighet med den beräkningsmetod för gåvoandelar som används av DAC, med följande undantag: a) Det diskonto som används för att beräkna ett låns förmånlighetsgrad i en given valuta, det differentierade diskontot, får ändras årligen den 15 januari och beräknas på följande sätt: — Den genomsnittliga CIRR + marginal Marginalen (M) varierar med återbetalningstiden (R) enligt följande: R M Under 15 år 0,75 15 år eller mer, men mindre än 20 år 1,00 20 år eller mer, men mindre än 30 år 1,15 30 år eller mer 1,25 — För alla valutor beräknas genomsnittlig CIRR som genomsnittet av de gällande månatliga CIRR under sexmånadersperioden mellan den 15 augusti året innan och den 14 februari innevarande år. Den beräknade räntesatsen, inklusive marginalen, avrundas till närmaste 10 baspunkter. Om det finns mer än en CIRR för den berörda valutan ska den CIRR som har längst löptid enligt artikel 20 a användas för denna beräkning. b) Bastidpunkten för beräkningen av förmånlighetsgraden ska vara kredittidens början enligt bilaga XI. c) Vid beräkning av den sammanlagda förmånlighetsgraden i ett kombinerat finansieringspaket ska förmånlighetsgraden anses vara noll för följande krediter, medel och betalningar: — Exportkrediter som överensstämmer med consensusöverenskommelsen. — Andra medel som ställs till förfogande mot marknadsränta eller till en räntesats som ligger nära marknadsräntan. — Andra statliga medel med en förmånlighetsgrad som är lägre än den lägsta tillåtna nivån enligt artikel 35, med undantag av matchningsfall. — Kontantbetalningar av köparen. Betalningar vid eller före kredittidens början som inte anses vara kontantbetalningar ska inbegripas vid beräkningen av förmånlighetsgraden. d) Diskonto vid matchning: Vid matchning av bistånd avses med identisk matchning en matchning till en identisk förmånlighetsgrad som beräknats med gällande diskonto vid tidpunkten för matchningen. e) Lokala kostnader och inköp i tredjeland ska inbegripas vid beräkningen av förmånlighetsgraden endast om de finansieras av givarlandet. f) Ett finansieringspakets sammanlagda förmånlighetsgrad ska bestämmas genom att varje paketkomponents nominella värde multipliceras med förmånlighetsgraden för varje komponent varefter resultaten adderas och denna totalsumma divideras med komponenternas sammanlagda nominella värde. g) Diskontot för ett givet biståndslån ska vara det diskonto som gäller vid tidpunkten för anmälan. Vid omedelbar anmälan ska diskontot emellertid vara det som gäller vid den tidpunkt då villkoren för biståndslånet fastställs. En ändring av diskontot under ett låns löptid ska inte förändra lånets förmånlighetsgrad. h) Om valutan ändras innan kontraktet ingås ska anmälan revideras. Det diskonto som används för att beräkna förmånlighetsgraden ska vara gällande diskonto vid tidpunkten för revisionen. Ingen revision är nödvändig om den alternativa valutan och alla uppgifter som krävs för beräkningen av förmånlighetsgraden framgår av den ursprungliga anmälan. i) Trots bestämmelserna i punkt g ska diskontot, vid beräkning av förmånlighetsgraden i enskilda transaktioner som initieras inom ramen för en biståndskreditram, vara det som ursprungligen anmäldes för kreditramen. 38. Giltighetsperiod för bundet bistånd a) Parterna ska inte fastställa villkor för bundet bistånd för en period som överskrider två år, oavsett om biståndet hänför sig till finansiering av enskilda transaktioner eller till ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse. När det gäller ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse ska giltighetsperioden börja löpa vid tidpunkten för undertecknandet, vilket ska anmälas i enlighet med artikel 47; en förlängning av en kreditram ska anmälas som om den vore en ny transaktion med en not som förklarar att det gäller en förlängning och att den förnyas på de villkor som ges vid tidpunkten för anmälan om förlängning. Vad beträffar enskilda transaktioner, även sådana som anmälts inom ramen för ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse, ska giltighetsperioden börja löpa vid tidpunkten för anmälan av åtagandet i enlighet med antingen artikel 46 eller artikel 47. b) När ett land för första gången upphör att vara berättigat till lån från Världsbanken med en löptid på sjutton år, ska giltighetstiden hos befintliga och nya protokoll och kreditramar avseende bundet bistånd som anmälts begränsas till ett år efter tidpunkten för den potentiella omklassificeringen i enlighet med förfarandet i artikel 33 b. c) Förnyelse av sådana protokoll och kreditramar kan endast ske på villkor som överensstämmer med bestämmelserna i artiklarna 33 och 34 i consensusöverenskommelsen till följd av — omklassificering av länder, och — en ändring av consensusöverenskommelsens bestämmelser. Under dessa förhållanden kan befintliga villkor bibehållas trots en ändring av diskontot enligt artikel 37. 39. Matchning Med hänsyn till sina internationella åtaganden och i överensstämmelse med consensusöverenskommelsens syfte får en part i enlighet med förfarandena i artikel 42 matcha de finansiella villkor som erbjuds av en part eller ett land som är en icke-part. KAPITEL IV FÖRFARANDEN Avsnitt 1: Gemensamma bestämmelser för exportkrediter och handelsrelaterat bistånd 40. Anmälningar De anmälningar som krävs enligt förfarandena i consensusöverenskommelsen ska lämnas i enlighet med bilaga V och innehålla de uppgifter som anges där, och en kopia ska lämnas till sekretariatet. 41. Information om statsstöd a) Så snart en part förpliktar sig att bevilja det statsstöd som anmälts i enlighet med förfarandena i artiklarna 44–47 ska de övriga parterna underrättas om detta genom att referensnumret för anmälan anges på formulär 1c i gällande Creditor Reporting System . b) En part ska genom ett informationsutbyte i enlighet med artiklarna 52–54 underrätta övriga parter om de kreditvillkor som den avser att bevilja stöd för i fråga om en viss transaktion och kan begära motsvarande information från de andra parterna. 42. Matchningsförfaranden a) Innan en part matchar de finansiella villkor som en part eller icke-part antas erbjuda enligt artiklarna 18 och 39, ska parten dels göra alla rimliga ansträngningar, bl.a. genom muntligt samråd enligt artikel 54 när så är lämpligt, för att kontrollera om statsstöd beviljas på dessa villkor, dels uppfylla följande villkor: 1. En part ska till alla övriga parter anmäla de villkor på vilka villkor den avser att bevilja stöd enligt samma anmälningsförfarande som är tillämpligt för de matchade villkoren. Om det är fråga om matchning av en icke-part ska den matchande parten följa samma anmälningsförfarande som hade varit tillämpligt om de matchade villkoren hade erbjudits av en part. 2. Trots punkt 1 ovan ska den matchande parten anmäla sin avsikt att matcha så snart som möjligt, i sådana fall då åtagandet måste hållas tillbaka enligt det tillämpliga anmälningsförfarandet tills efter slutdagen för erbjudande. 3. Om den initierande parten ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd på de anmälda villkoren ska alla övriga parter omedelbart underrättas. b) En part som har för avsikt att erbjuda identiska finansiella villkor som de som anmälts enligt artiklarna 44 och 45 får göra detta efter utgången av den föreskrivna tidsfristen. Parten ska anmäla sin avsikt så snart som möjligt. 43. Särskilt samråd a) Om en part har rimliga skäl att anta att de finansiella villkor som erbjuds av en annan part (den initierande parten) är mer generösa än de som anges i consensusöverenskommelsen ska denna part underrätta sekretariatet härom. Sekretariatet ska omedelbart offentliggöra denna information. b) Den initierande parten ska klargöra vilka finansiella villkor som gäller för dess erbjudande inom två arbetsdagar efter det att sekretariatet offentliggjort informationen. c) Efter den initierande partens klargörande får varje part som så önskar begära att sekretariatet anordnar ett särskilt samråd mellan parterna inom fem dagar för att diskutera frågan. d) Så länge det inte föreligger något resultat av det särskilda samrådet mellan parterna träder inte de finansiella villkor som omfattas av statsstöd i kraft. Avsnitt 2: Förfaranden för exportkrediter 44. Förhandsanmälan med överläggningar a) En part ska underrätta alla övriga parter minst tio kalenderdagar innan den ingår ett åtagande, om den tillämpliga minimipremiesatsen har fastställts i enlighet med första strecksatsen i artikel 24 e eller artikel 28 i enlighet med bilaga V till consensusöverenskommelsen. Om någon annan part begär överläggningar under denna period ska den initierande parten vänta i ytterligare tio kalenderdagar. Om den tillämpliga minimipremiesatsen efter riskminimering/uteslutande av risk uppgår till högst 75 % av den minimipremiesats som fås vid tillämpning av köparens landriskklassificering utan riskminimering eller uteslutande av risk, ska den anmälande parten underrätta övriga parter minst tjugo kalenderdagar före ingåendet av ett åtagande. b) En part ska underrätta övriga parter om sitt slutliga beslut efter överläggningar för att underlätta översynen av erfarenhetsmaterialet i enlighet med artikel 66 i consensusöverenskommelsen. Parterna ska dokumentera sina erfarenheter av de premiesatser som anmälts i enlighet med punkt a. 45. Förhandsanmälan utan överläggningar a) En part ska minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås till alla övriga parter anmäla sin avsikt att 1. bevilja stöd med en återbetalningstid på mer än fem men högst åtta och ett halvt år till ett land i kategori I, 2. bevilja stöd till ett annat kraftverk än ett kärnkraftverk med en återbetalningstid som är längre än den längsta angivna tiden enligt artikel 12 men som inte överskrider de tolv år som föreskrivs i artikel 13 a, 3. bevilja stöd i enlighet med artikel 14 d. 4. tillämpa en premienivå i enlighet med andra strecksatsen i artikel 24 e. 5. tillämpa en premienivå i enlighet med artikel 24 g. b) En initierande part som ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd till en sådan transaktion ska omedelbart underrätta alla övriga parter. Avsnitt 3: Förfaranden för handelsrelaterat bistånd 46. Förhandsanmälan a) En part ska lämna förhandsanmälan om den har för avsikt att bevilja statsstöd för — handelsrelaterat obundet bistånd till ett värde av minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på mindre än 80 %, — handelsrelaterat obundet bistånd till ett värde av mindre än två miljoner SDR och med en gåvoandel (enligt DAC:s definition) på mindre än 50 %, — handelsrelaterat bundet bistånd till ett värde av minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på mindre än 80 %, eller — handelsrelaterat bundet bistånd till ett värde av mindre än två miljoner SDR och en förmånlighetsgrad på mindre än 50 %, utom i de fall som anges i artikel 35 a och b. b) Förhandsanmälan ska lämnas senast 30 arbetsdagar före slutdagen för erbjudande eller åtagande, beroende på vilken dag som infaller först. c) Om den initierande parten ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd på de anmälda villkoren ska alla övriga parter omedelbart underrättas. d) Bestämmelserna i denna artikel ska tillämpas på bundet bistånd som ingår i ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 32. 47. Omedelbar anmälan a) En part ska omedelbart, dvs. inom två arbetsdagar efter åtagandet, till alla övriga parter anmäla om statsstöd för bundet bistånd tillhandahålls till ett värde av — minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på minst 80 %, eller — mindre än 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på minst 50 %, utom i de fall som anges i artikel 35 a och b. b) En part ska också omedelbart anmäla till alla övriga parter när ett biståndsprotokoll, en kreditram eller en liknande överenskommelse undertecknas. c) Ingen förhandsanmälan behöver lämnas om en part avser att matcha villkor som omfattas av en omedelbar anmälan. Avsnitt 4: Samrådsförfaranden för bundet bistånd 48. Samrådens syfte a) En part som önskar uppgifter om eventuella handelsmotiv för bundet bistånd får begära att en grundlig bedömning av biståndets kvalitet (se bilaga IX) läggs fram. b) En part får dessutom begära samråd med övriga parter i enlighet med artikel 49. Samrådet kan äga rum i form av muntligt samråd enligt artikel 54 för att dryfta — i första hand om stöderbjudandet uppfyller kraven i artiklarna 33 och 34, och — vid behov, om ett biståndserbjudande är berättigat även om kraven i artiklarna 33 och 34 inte är uppfyllda. 49. Samrådens omfattning och tidsfrister a) Under samrådet kan en part bl.a. begära följande information: — En detaljerad genomförbarhetsstudie/projektutvärdering. — Om det finns ett konkurrerande anbud med icke-subventionerad finansiering eller biståndsfinansiering. — Projektets utsikter att generera eller spara utländsk valuta. — Om samarbete förekommer med multilaterala organisationer, t.ex. Världsbanken. — Om det förekommer ett internationellt anbudsförfarande (ICB), särskilt om givarlandets leverantör har lämnat det lägsta anbudet. — Miljöeffekter. — Deltagande av privata företag. — Tidpunkt för anmälningarna om subventionerade krediter eller biståndskrediter (t.ex. sex månader före anbudstidens utgång eller dagen för ingående av åtagandet). b) Samrådet ska avslutas och sekretariatet ska underrätta samtliga parter om svaren på båda frågorna i artikel 48 minst tio arbetsdagar före slutdagen för erbjudande eller åtagande, beroende på vilken dag som infaller först. Om enighet inte kan nås mellan de samrådande parterna ska sekretariatet ge andra parter tillfälle att yttra sig inom fem arbetsdagar. Det ska rapportera dessa synpunkter till den anmälande parten, som bör ompröva sitt erbjudande om det visar sig att det inte föreligger betydande stöd för biståndsanbudet. 50. Samrådens resultat a) En givare som önskar fortsätta ett projekt trots frånvaro av betydande stöd ska lämna en förhandsanmälan om sina avsikter till övriga parter senast 60 kalenderdagar efter det att samrådet avslutats, dvs. ordförandens slutsats godkänts. Givaren ska också i ett brev till OECD:s generalsekreterare sammanfatta resultatet av samrådet och förklara de övergripande, icke handelsrelaterade nationella intressen som ligger bakom den planerade åtgärden. Parterna förväntar sig att sådana situationer ska vara ovanliga och sällan förekommande. b) Givaren ska omedelbart anmäla till parterna att ett brev har sänts till OECD:s generalsekreterare, och en kopia av detta ska bifogas anmälan. Varken givaren eller någon annan part får göra ett åtagande avseende bundet bistånd före utgången av en period på tio arbetsdagar efter det att anmälan till parterna lämnats. Vad beträffar projekt för vilka konkurrerande kommersiella anbud identifierades under samrådsprocessen ska tiodagarsperioden förlängas till femton dagar. c) Sekretariatet ska övervaka utvecklingen och resultaten av samrådet. Avsnitt 5: Förfaranden för informationsutbyte avseende exportkrediter och handelsrelaterat bistånd 51. Kontaktpunkter All kommunikation ska ske mellan de angivna kontaktpunkterna i varje land via omedelbar textkommunikation, t.ex. OLIS (OECD Online Information System), och vara konfidentiell. 52. Förfrågningarnas omfattning a) En part får fråga en annan part hur den parten ställer sig i fråga om ett tredjeland, en institution i ett tredjeland eller en viss affärsmetod. b) En part som har mottagit en ansökan om statsstöd får vända sig till en annan part med en förfrågan och ange de mest förmånliga kreditvillkor på vilka den skulle vara beredd att bevilja stöd. c) Om en förfrågan riktar sig till mer än en part ska den innehålla en förteckning över adressaterna. d) En kopia av alla förfrågningar ska sändas till sekretariatet. 53. Svarens omfattning a) Den part som mottar en förfrågan ska svara inom sju kalenderdagar och lämna så mycket information som möjligt. Parten ska i sitt svar göra en så god uppskattning som möjligt av det troliga beslutet i frågan. Vid behov ska ett fullständigt svar följa snarast möjligt. En kopia ska sändas till de övriga adressaterna i förfrågan och till sekretariatet. b) Svaret på en förfrågan kan senare bli ogiltigt, t.ex. om — en ansökan görs, ändras eller dras tillbaka, eller — andra villkor övervägs. I så fall ska ett svar genast skickas, med kopior till de övriga adressaterna och till sekretariatet. 54. Muntligt samråd a) En part ska samtycka till en begäran om muntligt samråd inom tio arbetsdagar. b) Parter och icke-parter ska underrättas om en begäran om muntligt samråd. Samrådet ska äga rum så snart som möjligt efter utgången av tiodagarsperioden. c) Ordföranden i consensusgruppen ska samordna alla eventuella uppföljningsåtgärder med sekretariatet, t.ex. en gemensam hållning. Sekretariatet ska omgående underrätta samtliga parter om resultatet av samrådet. 55. Förfaranden för gemensamma hållningar samt dessas innehåll a) Förslag till gemensamma hållningar ska sändas till sekretariatet. Sekretariatet ska sända ett förslag till en gemensam hållning till samtliga parter och, om det gäller bundet bistånd, samtliga DAC:s kontaktpunkter. Initiativtagarens identitet ska inte avslöjas i registret över gemensamma hållningar på OLIS (OECD Online Information System) anslagstavla. Sekretariatet får emellertid på begäran muntligen avslöja initiativtagarens identitet för en part eller en DAC-medlem. Sekretariatet ska föra ett register över sådana förfrågningar. b) Förslaget ska vara daterat och innehålla följande uppgifter: — Referensnummer åtföljt av Gemensam hållning ( Common line ). — Namnet på det importerande landet och köparen. — Beteckning på eller en så noggrann beskrivning av projektet som möjligt så att det kan identifieras. — De villkor som förutses av det initiativtagande landet. — Förslaget till gemensam hållning. — Nationalitet och namn på kända konkurrerande anbudsgivare. — Slutdatum för kommersiella och finansiella anbud och, om möjligt, anbudsnummer. — Andra relevanta uppgifter, inbegripet skäl för att föreslå en gemensam hållning, tillgång på undersökningar av projektet eller särskilda omständigheter. c) Ett förslag till gemensam hållning som läggs fram i enlighet med artikel 33 b 4 ska sändas till sekretariatet med kopior till övriga parter. Den part som lägger fram förslaget till gemensam hållning ska ge en uttömmande redogörelse för skälen till att ett land inte bör klassificeras i enlighet med det förfarande som anges i artikel 33 b. d) Sekretariatet ska offentliggöra den godkända gemensamma hållningen. 56. Reaktioner på förslag till gemensam hållning a) Parterna bör reagera på ett förslag till gemensam hållning snarast möjligt och under alla omständigheter inom tjugo kalenderdagar. b) En reaktion kan bestå i en begäran om ytterligare information, godkännande, avvisande, ett förslag till ändring av den gemensamma hållningen eller ett alternativt förslag till gemensam hållning. c) En part som säger sig inte kunna uttrycka någon ståndpunkt eftersom en exportör eller myndigheterna i det mottagande landet inte har tagit kontakt i fråga om bistånd till projektet ska anses ha godtagit förslaget till gemensam hållning. 57. Godkännande av gemensamma hållningar a) Efter en period på tjugo kalenderdagar ska sekretariatet underrätta samtliga parter om läget beträffande förslaget till gemensam hållning. Om ingen part har avvisat förslaget men inte alla parter har godkänt det ska det vara möjligt att under ytterligare åtta kalenderdagar godkänna eller avvisa förslaget. b) Efter denna ytterligare period ska varje part som inte uttryckligen har avvisat förslaget anses ha godkänt den gemensamma hållningen. Varje part, inbegripet initiativtagaren, får dock ställa som villkor för sitt godkännande att en eller flera andra parter uttryckligen godkänner förslaget. c) Om en part inte godkänner en eller flera beståndsdelar av en gemensam hållning innebär detta ett underförstått godkännande av alla andra beståndsdelar. Ett sådant delgodkännande kan föranleda andra parter att ändra inställning till den gemensamma hållningen. Samtliga parter har rätt att erbjuda eller matcha villkor som inte omfattas av en gemensam hållning. d) En gemensam hållning som inte godkänts kan tas upp till ny prövning i enlighet med förfarandena i artiklarna 55 och 56. Under dessa förhållanden är parterna inte bundna av sitt ursprungliga beslut. 58. Oenighet om gemensamma hållningar Om initiativtagaren och den part som har föreslagit en ändring eller ett alternativ inte kan enas om en gemensam hållning inom den andra perioden på åtta kalenderdagar får denna period förlängas efter ömsesidig överenskommelse. Sekretariatet ska underrätta samtliga parter om denna förlängning. 59. Tidpunkt för gemensamma hållningars ikraftträdande Sekretariatet ska underrätta samtliga parter om att den gemensamma hållningen antingen kommer att träda i kraft eller har avvisats. Den gemensamma hållningen träder i kraft tre kalenderdagar därefter. Sekretariatet ska ombesörja att det på OLIS finns en aktuell förteckning tillgänglig över alla gemensamma hållningar som har godkänts eller som inte har avgjorts. 60. Gemensamma hållningars giltighet a) En gemensam hållning som godkänts ska gälla i två år från ikraftträdandet, om inte sekretariatet underrättas om att den inte längre är av intresse och detta godtas av samtliga parter. En gemensam hållning ska gälla i ytterligare två år om en part inom fjorton kalenderdagar innan den ursprungligen skulle löpa ut ansöker om en förlängning. Ytterligare förlängningar kan godkännas genom samma förfarande. En gemensam hållning som godkänts i enlighet med artikel 33 b 4 ska gälla till dess att Världsbankens uppgifter för påföljande år finns tillgängliga. b) Sekretariatet ska övervaka läget beträffande gemensamma hållningar och hålla parterna underrättade genom uppdatering av förteckningen på OLIS över läget beträffande giltiga gemensamma hållningar. Sekretariatet ska följaktligen bl.a. — lägga till nya gemensamma hållningar som godkänts av parterna, — uppdatera uppgifterna om sista giltighetsdag när en part begär förlängning, — stryka gemensamma hållningar vilkas giltighetstid har löpt ut, — en gång i kvartalet ge ut en förteckning över gemensamma hållningar som löper ut under påföljande kvartal. Avsnitt 6: Bestämmelser för meddelande om minimiräntesatser 61. Meddelande om minimiräntesatser a) CIRR för valutor som beslutas enligt bestämmelserna i artikel 20 ska via omedelbar textkommunikation översändas till sekretariatet minst en gång varje månad för vidarebefordran till samtliga parter. b) Denna anmälan ska vara sekretariatet tillhanda senast fem dagar efter utgången av den månad som uppgifterna avser. Sekretariatet ska därefter genast underrätta alla parter om tillämpliga räntor och offentliggöra dessa. 62. Tidpunkt för räntesatsernas ikraftträdande En eventuell ändring av CIRR ska träda i kraft den femtonde dagen efter månadens utgång. 63. Omedelbara förändringar av räntesatser Om marknadsutvecklingen kräver anmälan om en ändring av CIRR under loppet av en månad ska den ändrade räntesatsen börja tillämpas tio dagar efter det att sekretariatet mottagit anmälan om ändringen. Avsnitt 7: Översyn 64. Regelbunden översyn av consensusöverenskommelsen a) Parterna ska regelbundet se över hur consensusöverenskommelsen fungerar. Vid översynen ska parterna bland annat granska anmälningsförfaranden, tillämpningen av det differentierade diskontosystemet samt dess sätt att fungera, bestämmelser om och förfaranden för bundet bistånd, matchningsfrågor, tidigare ingångna åtaganden och möjligheten till ett utvidgat deltagande i consensusöverenskommelsen. b) Denna översyn ska grundas på information om parternas erfarenheter och förslag till förbättringar av consensusöverenskommelsens sätt att fungera. Parterna ska ta hänsyn till consensusöverenskommelsens mål och den rådande ekonomiska och monetära situationen. Den information och de förslag som parterna önskar lägga fram för denna översyn ska vara sekretariatet till handa senast 45 kalenderdagar före översynen. 65. Översyn av minimiräntesatser a) Parterna ska regelbundet se över systemet för fastställande av CIRR i syfte att säkerställa att de anmälda räntesatserna avspeglar de aktuella marknadsvillkoren och uppfyller de mål som eftersträvas vid fastställandet av räntorna. En sådan översyn ska också omfatta den marginal som ska läggas till vid tillämpning av dessa räntesatser. b) Varje part får till ordföranden i consensusgruppen överlämna en välgrundad begäran om en extra ordinarie översyn, om parten i fråga anser att CIRR för en eller flera valutor inte längre avspeglar rådande marknadsvillkor. 66. Översyn av minimipremiesatser och därmed sammanhängande frågor Parterna ska regelbundet kontrollera och se över alla aspekter av reglerna och förfarandena i fråga om premier. Denna översyn ska omfatta följande: a) Den metod som används inom ramen för landriskmodellen, med sikte på att pröva dess giltighet mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. b) Minimipremiesatserna för landkreditrisk och kreditrisk på stat som ska anpassas över tiden för att säkerställa att de fortsätter att vara ett tillförlitligt mått på risken, varvid hänsyn ska tas till de tre instrumenten för uppföljning av premier (kontantredovisning och redovisning enligt bokföringsmässiga grunder samt, där så är lämpligt, privatmarknadsindikatorer). c) Differentiering av minimipremiesatserna i syfte att ta hänsyn till skillnader i kvalitet mellan olika exportkreditprodukter och täckningsgrad. d) Erfarenheterna rörande tillämpningen av riskminimering eller uteslutande av risk enligt artikel 28 och den fortsatta giltigheten och lämpligheten hos de särskilda tillåtna faktorerna för minimering/uteslutande av risk. Sekretariatet ska till stöd för översynen tillhandahålla rapporter över samtliga anmälningar. ( 1 ) Enligt definitionen i artikel 5 i OECD-konventionen. ( 2 ) På grundval av Världsbankens årliga översyn av sin länderklassificering kommer en bruttonationalinkomsttröskel (BNI) per capita att användas för klassificering av länder i olika kategorier. Denna tröskel finns att tillgå på OECD:s webbplats (www.oecd.org/ech/xcred). ( 3 ) Av administrativa skäl kan vissa länder, som normalt sett inte får statsstödda exportkrediter, inte vara klassificerade. ( 4 ) Privatmarknadsindikatorerna är sovereign bonds , read-across method , forfeit market och syndicated loan . ( 5 ) På grundval av Världsbankens årliga översyn av sin länderklassificering kommer en bruttonationalinkomsttröskel (BNI) per capita att användas för klassificering av berättigande till bundet stöd; denna tröskel finns att tillgå på OECD:s webbplats (www.oecd.org/ech/xcred). ( 6 ) Avveckling av kärnkraftverk får betraktas som humanitärt bistånd vid tillämpningen av artikel 33 b 5. Vid en kärnkraftsolycka eller större industriolycka som orsakar allvarlig gränsöverskridande förorening kan alla parter som påverkas av denna bevilja bundet bistånd för att eliminera eller mildra dess effekter. Om det finns en väsentlig risk att en sådan olycka ska inträffa ska alla parter som potentiellt kan påverkas av den och som har för avsikt att bevilja stöd för att undvika den, i förväg anmäla detta i enlighet med artikel 46. Andra parter ska i positiv anda överväga ett snabbt förfarande för det bundna biståndet mot bakgrund av de särskilda omständigheterna. BILAGA I SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR FARTYG KAPITEL I SEKTORSÖVERENSKOMMELSENS TILLÄMPNINGSOMRÅDE 1. Deltagande Parter i sektorsöverenskommelsen är Australien, Europeiska unionen, Japan, Korea och Norge. 2. Tillämpningsområde I denna sektorsöverenskommelse, som kompletterar consensusöverenskommelsen, anges särskilda riktlinjer för statsstödda exportkrediter avseende exportkontrakt som omfattar följande: a) Nya havsgående fartyg på minst 100 bruttoregisterton som används för transport av varor eller personer, eller för att utföra en specialiserad tjänst (t.ex. fiskefartyg, fiskefabriksfartyg, isbrytare eller mudderverk, som har sådana framdrivnings- och styrsystem att de i sig är varaktigt fullt navigerbara på öppet hav), bogserfartyg på minst 365 kW och ej färdigställda fartygsskrov som flyter och är rörliga. Sektorsöverenskommelsen omfattar inte militärfartyg. Flytdockor och rörliga offshoreanläggningar omfattas inte av sektorsöverenskommelsen, men om det uppstår problem gällande exportkrediter för sådana anläggningar kan parterna i sektorsöverenskommelsen (nedan kallade parterna ), efter övervägande av en motiverad begäran från någon part, besluta att de ska omfattas. b) Ombyggnad av fartyg. Med ombyggnad av fartyg avses varje ombyggnad av havsgående fartyg på mer än 1 000 bruttoregisterton, förutsatt att ombyggnaden innebär genomgripande förändringar av fartygets lastkapacitet, skrov eller framdrivningssystem. c) 1. Fartyg av svävartyp omfattas visserligen inte av sektorsöverenskommelsen, men parterna får bevilja exportkrediter för svävare på villkor likvärdiga med dem som anges i sektorsöverenskommelsen. De förbinder sig att tillämpa denna möjlighet med måtta och att inte bevilja sådana kreditvillkor för svävare i fall där det kan slås fast att ingen konkurrens råder på de villkor som anges i sektorsöverenskommelsen. 2. I sektorsöverenskommelsen avses med svävare en amfibiefarkost på minst 100 ton som är utformad att bäras av luft som drivs ut från farkosten och formar en luftkudde mellan marken eller vattenytan och farkosten innanför en flexibel kjol runt farkosten, och som kan framdrivas och styras med hjälp av propellrar eller riktade luftutsläpp drivna av fläktar eller liknande anordningar. 3. Parterna är eniga om att beviljandet av exportkrediter på villkor likvärdiga med dem som anges i denna sektorsöverenskommelse bör begränsas till svävare som används i sjötrafik och alltså inte på land, utom för att nå terminalanläggningar som är belägna högst en kilometer från vattnet. KAPITEL II BESTÄMMELSER OM EXPORTKREDITER OCH BUNDET BISTÅND 3. Längsta återbetalningstid Längsta återbetalningstid, oavsett landets klassificering, är tolv år efter leverans. 4. Kontant betalning Parterna ska kräva en kontant betalning på minst 20 % av kontraktspriset vid leverans. 5. Återbetalning av kapital Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp ska ske i lika stora, regelbundna amorteringar med normalt sex månaders och högst tolv månaders intervall. 6. Minimipremie Bestämmelserna om minimipremiesatser i consensusöverenskommelsen ska inte tillämpas förrän de setts över ytterligare av parterna i denna sektorsöverenskommelse. 7. Bistånd En part som önskar tillhandahålla bistånd ska, utöver vad som föreskrivs i consensusöverenskommelsen, bekräfta att fartyget inte förs under ett öppet register under återbetalningstiden, att det på ett tillfredsställande sätt försäkrats att den slutliga ägaren är bosatt i mottagarlandet, inte är ett vilande dotterbolag till ett utländskt bolag och har förbundit sig att inte sälja fartyget utan de inhemska myndigheternas tillstånd. KAPITEL III FÖRFARANDEN 8. Anmälningar Med tanke på öppenheten ska varje part, utöver vad som föreskrivs i consensusöverenskommelsen och i det Creditor Reporting System som tillämpas av Världsbanken, Bernunionen och OECD, årligen lämna uppgifter om sitt system för beviljande av statligt stöd och om hur denna sektorsöverenskommelse, inbegripet befintliga system, genomförs. 9. Översyn a) Sektorsöverenskommelsen ska ses över årligen eller på begäran av någon part inom ramen för OECD:s arbetsgrupp för varvsindustri, och en rapport ska läggas fram för parterna i consensusöverenskommelsen. b) För att underlätta konsekvens och enhetlighet mellan consensusöverenskommelsen och denna sektorsöverenskommelse ska parterna i sektorsöverenskommelsen och consensusöverenskommelsen samråda och samordna sina insatser på lämpligt sätt, med beaktande av varvsindustrins karaktär. c) Om parterna i consensusöverenskommelsen beslutar att ändra denna, ska parterna i denna sektorsöverenskommelse (nedan kallade parterna ) granska detta beslut och överväga dess relevans för sektorsöverenskommelsen. I avvaktan på detta övervägande ska ändringarna av consensusöverenskommelsen inte tillämpas på denna sektorsöverenskommelse. Om parterna godtar ändringarna av consensusöverenskommelsen ska de skriftligen underrätta parterna i consensusöverenskommelsen om detta. Om parterna inte godtar ändringarna av consensusöverenskommelsen vad avser deras tillämpning på varvsindustrin ska de meddela parterna i consensusöverenskommelsen sina invändningar och inleda samråd med dem i syfte att nå en lösning. Om enighet inte kan nås mellan de två grupperna ska parternas hållning i fråga om tillämpningen av ändringarna på varvsindustrin gälla. d) När överenskommelsen om upprätthållande av normala konkurrensförhållanden inom varvsindustrin träder i kraft ska denna sektorsöverenskommelse upphöra att gälla för de parter som lagligen är skyldiga att tillämpa 1994 års överenskommelse om exportkrediter för fartyg (C/WP6(94)6). Dessa parter ska verka för en omedelbar översyn i syfte att bringa 1994 års överenskommelse i överensstämmelse med denna sektorsöverenskommelse. Tillägg ÅTAGANDEN BETRÄFFANDE DET FRAMTIDA ARBETET Utöver vad som sägs om det framtida arbetet i consensusöverenskommelsen är parterna i denna sektorsöverenskommelse eniga om följande: a) Att utarbeta en illustrativ förteckning över fartygstyper som i allmänhet anses som olönsamma, med beaktande av bestämmelserna om bundet bistånd i consensusöverenskommelsen. b) Att se över bestämmelserna i consensusöverenskommelsen om minimipremiesatser i syfte att införliva dem med denna sektorsöverenskommelse. c) Att med hänsyn till hur relevanta internationella förhandlingar utvecklas diskutera införande av andra bestämmelser om minimiräntesatser, inbegripet en SCIRR (en särskild marknadsreferensränta) och rörliga räntor. d) Att diskutera om årliga amorteringar för återbetalning av kapital kan tillämpas. BILAGA II SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR KÄRNKRAFTVERK KAPITEL I SEKTORSÖVERENSKOMMELSENS TILLÄMPNINGSOMRÅDE 1. Tillämpningsområde a) För denna överenskommelse, som kompletterar consensusöverenskommelsen, gäller följande: — Det innehåller de särskilda riktlinjer som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt för export av kompletta kärnkraftverk eller delar därav, inbegripet alla beståndsdelar, utrustning, material och tjänster, inklusive den utbildning av personal som är direkt nödvändig för byggande och idriftsättning av dessa kärnkraftverk. Dessutom fastställs i överenskommelsen de villkor som ska tillämpas på stöd för kärnbränsle. — Den är inte tillämplig på utgiftsposter för vilka köparen normalt ansvarar, särskilt kostnader i samband med markanläggning, vägar, arbetarbostäder, kraftledningar, ställverk och vattenförsörjning samt omkostnader i köparens land i samband med förfaranden för officiellt godkännande (t.ex. godkännande av byggplats, byggnadslov, tillstånd för laddning av bränsle), förutom vad som sägs i följande strecksats. — I de fall köparen av ställverket är densamma som köparen av kärnkraftverket och kontraktet ingås för det ursprungliga ställverket för det kraftverket, ska den längsta återbetalningstiden och minimiräntesatserna för det ursprungliga ställverket vara desamma som för kärnkraftverket (dvs. femton år respektive gällande SCIRR). — Den är inte tillämplig på ställverk, transformatorer och kraftledningar. b) Denna sektorsöverenskommelse är också tillämplig på modernisering av befintliga kärnkraftverk när både det sammanlagda värdet för moderniseringen motsvarar minst 80 miljoner SDR (kategori X) och kraftverkets ekonomiska livslängd sannolikt kommer att förlängas med minst femton år. Om ettdera av dessa kriterier inte uppfylls, ska consensusöverenskommelsens regler gälla. c) När det gäller statsstöd för avveckling av kärnkraftverk ska consensusöverenskommelsens bestämmelser tillämpas i stället för sektorsöverenskommelsen. Med avveckling avses stängning eller nedmontering av kärnkraftverk. Genom de förfaranden för en gemensam hållning som fastställs i artikel 55–60 i consensusöverenskommelsen ges möjlighet att förkorta eller förlänga återbetalningstiden. 2. Översyn Parterna ska regelbundet se över sektorsöverenskommelsens bestämmelser. KAPITEL II BESTÄMMELSER OM EXPORTKREDITER OCH BUNDET BISTÅND 3. Längsta återbetalningstid Längsta återbetalningstid, oavsett landets klassificering, ska vara femton år. 4. Återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta a) Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp ska ske i lika stora amorteringar. b) Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske med högst sex månaders intervall och med början senast sex månader efter kredittidens början. c) För exportkrediter som tillhandahålls som stöd för uthyrningtransaktioner kan lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet och räntan i kombination tillämpas i stället för lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet enligt punkt a. 5. Minimiräntesatser a) En part som tillhandahåller statligt finansieringsstöd i form av direkt finansiering, refinansiering eller räntestöd ska tillämpa minimiräntesatser; parten ska tillämpa gällande SCIRR. När åtagandet om en fastställd SCIRR inledningsvis begränsas till en period på högst femton år med början från dagen för slutande av kontraktet ska statsstödet för lånets återstående löptid begränsas till garantier eller räntestöd vid den SCIRR som gäller vid tiden för övergången. b) Om statligt finansieringsstöd tillhandahålls för delleveranser av utrustning till kärnkraftverk, för vars installation leverantören inte ansvarar, ska minimiräntesatsen vara SCIRR enligt artikel 6 i denna sektorsöverenskommelse. Alternativt kan en part erbjuda gällande CIRR enligt artikel 20 i consensusöverenskommelsen, under förutsättning att det går högst tio år från det att kontraktet sluts till dess att den slutliga återbetalningen görs. 6. Konstruktion av SCIRR SCIRR ska bestämmas till en fast marginal på 75 baspunkter över CIRR för respektive valuta, utom i fråga om japanska yen, för vilka marginalen ska vara 40 baspunkter. Om en valuta i enlighet med artikel 20 a 1 i consensusöverenskommelsen har mer än en CIRR ska räntan för den längsta återbetalningstiden användas för konstruktion av SCIRR. 7. Lokala kostnader och räntekapitalisering Bestämmelserna i artikel 10 d i consensusöverenskommelsen ska inte tillämpas när statligt finansieringsstöd beviljas på grundval av SCIRR. Statligt finansieringsstöd till andra räntesatser än SCIRR för såväl lokala kostnader som räntekapitalisering som inträffar före kredittidens början får sammantagna inte omfatta ett belopp som överskrider 15 % av exportvärdet. 8. Statsstöd till kärnbränsle a) Den längsta återbetalningstiden för den ursprungliga bränsleladdningen får inte överstiga fyra år från leverans. En part som tillhandahåller statligt finansieringsstöd för den ursprungliga bränsleladdningen ska tillämpa minimiräntesatser; gällande CIRR ska tillämpas. Den ursprungliga laddningen av bränsle får bestå av högst den ursprungligen installerade reaktorkärnan plus två därpå följande laddningar vilka tillsammans utgör upp till två tredjedelar av reaktorkärnans innehåll. b) Den längsta återbetalningstiden för därpå följande laddningar av kärnbränsle ska vara sex månader. Om en längre återbetalningstid, dock inte i något fall över två år, i undantagsfall anses lämplig ska förfarandet i artikel 44 i consensusöverenskommelsen tillämpas. En part som tillhandahåller statligt finansieringsstöd för därpå följande kärnbränsleladdningar ska tillämpa minimiräntesatser; gällande CIRR ska tillämpas. c) Statsstöd för separat anrikning av uran ska inte ges på villkor som är mer förmånliga än villkoren för kärnbränsle. d) Upparbetning och hantering av använt bränsle (inbegripet avfallshantering) ska betalas kontant. e) Parterna ska inte tillhandahålla gratis kärnbränsle eller tjänster. 9. Bistånd Parterna ska inte tillhandahålla stöd i form av bistånd, såvida detta inte ges i form av obundet gåvobistånd. KAPITEL III FÖRFARANDEN 10. Samråd på förhand Parterna erkänner fördelarna med att ett gemensamt förhållningssätt beträffande villkor kan nås i fråga om kärnkraftverk och är därför eniga om att samråda på förhand i samtliga fall då en part avser att bevilja statsstöd. 11. Förhandsanmälan a) Den part som initierar ett samråd på förhand ska senast tio arbetsdagar före ett slutligt beslut till alla övriga parter anmäla de villkor på vilka parten avser att bevilja stöd, i enlighet med bilaga V till consensusöverenskommelsen. b) Övriga parter ska under den period på tio arbetsdagar som nämns i a inte fatta något slutligt beslut om de villkor de kan stödja, men ska inom fem dagar utbyta information med alla övriga parter i samrådet om lämpliga kreditvillkor för den berörda transaktionen med målet att nå ett gemensamt förhållningssätt i fråga om dessa villkor. c) Om inget gemensamt förhållningssätt på detta sätt kan åstadkommas inom tio arbetsdagar efter mottagandet av den ursprungliga anmälan ska varje parts slutliga beslut skjutas upp ytterligare tio arbetsdagar, under vilka ytterligare ansträngningar för att nå ett gemensamt förhållningssätt ska göras vid muntligt samråd. BILAGA III SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR CIVILA LUFTFARTYG DEL 1 NYA STÖRRE LUFTFARTYG OCH MOTORER TILL DESSA KAPITEL I TILLÄMPNINGSOMRÅDE 1. Form och tillämpningsområde a) I del 1 i denna sektorsöverenskommelse, som kompletterar consensusöverenskommelsen, anges de särskilda riktlinjer som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter för försäljning eller leasing av nya större civila luftfartyg enligt förteckningen i tillägg I och motorer som installeras i dessa luftfartyg. Med ett nytt luftfartyg avses ett luftfartyg som ägs av en tillverkare, dvs. ett luftfartyg som inte har levererats och inte heller tidigare använts för dess avsedda ändamål att befordra passagerare eller varor mot ersättning. Detta utesluter inte att en part ger stöd på villkor som särskilt gäller nya luftfartyg i fråga om transaktioner där, med den partens förhandskännedom, tillfälliga kommersiella finansieringsavtal ingåtts till följd av statsstödets fördröjning. I sådana fall kommer återbetalningsvillkoren, inbegripet kredittidens början och dagen för slutlig återbetalning att vara desamma som de skulle ha varit om försäljningen eller leasingen av luftfartyget hade fått statsstöd från och med den dag då luftfartyget ursprungligen levererats. b) Bestämmelserna i kapitel I ska också, med förbehåll för bestämmelserna i artikel 33 i del 3 av denna sektorsöverenskommelse, tillämpas på motorer och reservdelar när dessa ses som en del av den ursprungliga luftfartygsordern. De ska inte tillämpas på flygsimulatorer, som omfattas av consensusöverenskommelsens bestämmelser. 2. Syfte Syftet med denna del av sektorsöverenskommelsen är att upprätta en balanserad jämvikt som på alla marknader — utjämnar konkurrerande finansiella villkor mellan parterna, — neutraliserar finansieringen mellan parterna som en faktor vid valet mellan konkurrerande luftfartyg, och — förhindrar snedvridning av konkurrensen. KAPITEL II BESTÄMMELSER OM EXPORTKREDITER OCH BISTÅND 3. Kontantbetalning a) Parterna ska kräva en minsta kontantbetalning på 15 % av luftfartygets totala pris, vilket inkluderar priset för skrovet med installerade motorer plus reservmotorer och reservdelar i den utsträckning som anges i artikel 33 i del 3 av denna sektorsöverenskommelse. b) Statsstöd för dessa kontanta betalningar får endast ges i form av försäkring och garantier mot ordinära förkreditrisker. 4. Längsta återbetalningstid Längsta återbetalningstid ska vara tolv år. 5. Stödberättigande valutor De valutor som berättigar till statligt finansieringsstöd ska vara euro, pund sterling och US-dollar. 6. Återbetalning av kapital a) Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp ska normalt ske i lika stora, regelbundna amorteringar med högst sex månaders intervall och med början senast sex månader efter kredittidens början. I fråga om leasing får detta återbetalningsmönster tillämpas antingen på enbart kapitalbeloppet eller på kapitalbeloppet och räntan i kombination. b) En part som avser att tillämpa andra villkor för återbetalningen av kapital än dem som anges i punkt a ska iaktta följande bestämmelser: 1. Ingen enda återbetalning eller serie av återbetalningar inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av det kapitalbelopp som ska återbetalas under återbetalningstiden. 2. Parten ska lämna förhandsanmälan. 7. Betalning av ränta a) Räntan ska normalt inte kapitaliseras under återbetalningstiden. b) Ränta ska betalas med högst sex månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. c) En part som avser att tillämpa andra villkor för betalningen av ränta än dem som anges i punkterna a och b ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 44. 8. Minimiräntesatser a) De parter som ger statligt finansieringsstöd, vilket inte får överskrida 85 % av luftfartygets totala pris enligt artikel 3 a i denna sektorsöverenskommelse, ska tillämpa minimiräntesatser för upp till högst 62,5 % av luftfartygets totala pris enligt följande: — För återbetalningstider på högst tio år – TB10 + 120 baspunkter. — För återbetalningstider på över tio och upp till tolv år – TB10 + 175 baspunkter. — TB10 är avkastningsräntan på tioåriga statsobligationer för valutan i fråga (utom euro) vid lika löptid, beräknad efter genomsnittet under de två föregående kalenderveckorna. När det gäller euro är TB10 avkastningsräntan på euro vid tio års löptid enligt den avkastningskurva som Eurostat beräknat vid fastställandet av CIRR för euro, efter genomsnittet under de två föregående kalenderveckorna. En marginal beräknad enligt ovan ska tillämpas i fråga om samtliga valutor. b) Den högsta andel av luftfartygets totala pris som får finansieras till de fasta minimiräntesatser som anges i punkt a ska vara begränsad till 62,5 % när återbetalningen av lånet fördelas över hela finansieringsperioden och till 42,5 % när återbetalningen av lånet fördelas över de senare betalningstillfällena. Parterna har rätt att använda vilket som helst av återbetalningsmönstren, med förbehåll för det tak som gäller för det valda mönstret. En part som erbjuder en sådan delfinansiering ska till de övriga parterna anmäla beloppet, räntesatsen, den dag räntesatsen fastställs, giltighetsperioden för räntesatsen och återbetalningsmönstret. Parterna ska ompröva de båda taken vid varje översyn i enlighet med artikel 17 i denna sektorsöverenskommelse för att undersöka om det ena taket ger fler fördelar än det andra i syfte att justera det fördelaktigare taket så att en jämnare balans erhålls. c) Med förbehåll för det tröskelvärde på 85 % som anges i punkt a gäller följande: 1. Parterna kan bevilja ytterligare statligt finansieringsstöd på ett sätt som är jämförbart med det som tillhandahålls av PEFCO ( Private Export Funding Corporation ). Information avseende tvåveckorsperioder om PEFCO:s upplåningskostnader och tillämpliga utlåningsräntor, exklusive statliga garantiavgifter, för finansiering till fast ränta för omedelbar utbetalning vid ett antal tidpunkter, för avtalsofferter och för anbudsofferter, ska regelbundet överlämnas till de övriga parterna. En part som erbjuder en sådan delfinansiering ska till de övriga parterna anmäla beloppet, räntesatsen, den dag räntesatsen fastställs, giltighetsperioden för räntesatsen och återbetalningsmönstret. En part som matchar ett sådant finansieringserbjudande från en annan part ska göra det till alla delar utom för den giltighetsperiod som gäller för erbjudanden enligt artikel 8 i denna sektorsöverenskommelse. 2. Dessa anmälda räntesatser ska tillämpas av alla parter så länge räntesatsen för 24 månaders utbetalningsperiod inte överstiger 225 baspunkter över TB10 enligt ovan. Om räntesatsen för 24 månaders utbetalningsperiod överstiger 225 baspunkter har parterna rätt att tillämpa en räntesats på 225 baspunkter för 24 månaders utbetalningsperiod och alla motsvarande räntesatser och ska omedelbart samråda för att finna en permanent lösning. d) Minimiräntesatser ska inkludera kreditförsäkringspremier och garantiavgifter. Löftesprovision och administrationskostnader ska dock inte ingå i räntesatsen. 9. Justeringar av räntesatserna De minimiräntesatser som anges i artikel 8 i denna sektorsöverenskommelse ska ses över varannan vecka. Om genomsnittet för avkastningsräntan på statsobligationer i valutan i fråga vid lika löptid vid slutet av varje tvåveckorsperiod skiljer sig åt med minst 10 baspunkter ska dessa minimiräntesatser justeras med samma antal baspunkter och de omräknade räntesatserna avrundas till närmaste jämna femtal baspunkter. 10. Giltighetsperiod för exportkrediter/ränteerbjudanden Giltighetstiden för erbjudanden om minimiränta fastställd i enlighet med artikel 8 i denna sektorsöverenskommelse får inte överstiga tre månader. 11. Bestämning av ränteerbjudanden och val av räntesatser a) Parterna får bevilja statligt finansieringsstöd i enlighet med artiklarna 8 och 9 i denna sektorsöverenskommelse till den räntesats som gäller den dag då ett ränteerbjudande görs för luftfartyget i fråga, under förutsättning att erbjudandet antas inom giltighetsperioden enligt artikel 10 i denna sektorsöverenskommelse. Om ränteerbjudandet inte antas inom denna period får ytterligare ränteerbjudanden göras fram till, men inte efter, den dag då luftfartyget levereras. b) Ett ränteerbjudande får antas och räntan väljas när som helst från det att kontraktet undertecknas fram till den dag då luftfartyget i fråga levereras. Låntagarens val av ränta är oåterkalleligt. 12. Statsstöd enbart i form av garanti eller försäkring Parterna får bevilja statsstöd enbart i form av garanti eller försäkring, med förbehåll för det tröskelvärde på 85 % som anges i artikel 8 a i denna sektorsöverenskommelse. När en part beviljar sådant stöd ska belopp, löptid, valuta, återbetalningsmönster och räntesatser anmälas till de övriga parterna. 13. Referenspunkt för konkurrens I händelse av statsstödd konkurrens får luftfartyg som finns med på förteckningen över större civila luftfartyg i tillägg I till denna sektorsöverenskommelse och som konkurrerar med andra luftfartyg komma i åtnjutande av samma kreditvillkor. 14. Säkerhet för återbetalningsrisken Parterna får utan att konsultera varandra besluta om den säkerhet de bedömer som godtagbar för att säkra återbetalningsrisken. De är dock eniga om att när det kan anses motiverat eller på begäran av andra parter lämna närmare upplysningar om denna säkerhet. 15. Modelländringar Parterna är eniga om att när ett anbud med fast räntesats har gjorts eller har slutits i fråga om en viss typ av luftfartyg kan de villkor som anges i detta inte överföras till en annan typ med annan modellbeteckning. 16. Leasing Parterna får, med förbehåll för övriga bestämmelser i del 1 i denna sektorsöverenskommelse, bevilja stöd för finansiell leasing på samma grunder som ett försäljningskontrakt. 17. Bistånd Parterna ska inte tillhandahålla stöd i form av bistånd, såvida detta inte ges i form av obundet gåvobistånd. Dock ska parterna positivt överväga varje begäran om en gemensam hållning till bundet bistånd för humanitära ändamål. KAPITEL III FÖRFARANDEN 18. Förhandsanmälan, matchning och informationsutbyte De förfaranden för förhandsanmälan, matchning och informationsutbyte som anges i consensusöverenskommelsen ska tillämpas på denna del av sektorsöverenskommelsen. Dessutom kan parterna begära samråd om det finns skäl att tro att en annan part erbjuder en statsstödd kredit på villkor som inte överensstämmer med sektorsöverenskommelsen. Samrådet ska hållas inom tio dagar men i övrigt följa det förfarande som anges i artikel 54 i consensusöverenskommelsen. 19. Översyn Parterna ska regelbundet se över förfarandena och bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse för att föra dem närmare marknadsvillkoren. En översyn kan dock begäras när som helst, om marknadsvillkor eller finansieringspraxis avsevärt skulle ändras. DEL 2 ALLA NYA LUFTFARTYG UTOM STÖRRE LUFTFARTYG KAPITEL IV TILLÄMPNINGSOMRÅDE 20. Form och tillämpningsområde I del 2 i denna sektorsöverenskommelse, som kompletterar consensusöverenskommelsen, anges de särskilda riktlinjer som gäller för statsstödda exportkrediter för försäljning eller leasing av nya luftfartyg som inte omfattas av del 1 i denna sektorsöverenskommelse. Den gäller inte för svävare eller flygsimulatorer, som omfattas av consensusöverenskommelsens bestämmelser. 21. Efter bästa förmåga Bestämmelserna i detta kapitel utgör de mest generösa villkor som parterna har rätt att erbjuda när de beviljar statsstöd. Parterna ska dock även fortsättningsvis respektera sedvanliga marknadsvillkor för olika slags luftfartyg, och de ska göra allt som står i deras makt för att förhindra att dessa villkor urholkas. 22. Luftfartygskategorier Parterna har enats om följande kategorier av luftfartyg: — Kategori A: turbindrivna luftfartyg, inbegripet helikoptrar (dvs. turbojet-, turboprop- och turbofläktluftfartyg), med i allmänhet 30–70 sittplatser. — Kategori B: övriga turbindrivna luftfartyg, inbegripet helikoptrar. — Kategori C: övriga luftfartyg, inbegripet helikoptrar. En förteckning över exempel på luftfartyg i kategorierna A och B återfinns i tillägg I. KAPITEL V BESTÄMMELSER OM EXPORTKREDITER OCH BISTÅND 23. Längsta återbetalningstid Den längsta återbetalningstiden varierar beroende på luftfartygets kategori, som ska fastställas med hjälp av de kriterier som anges i artikel 22 i denna sektorsöverenskommelse. a) För luftfartyg i kategori A ska den längsta återbetalningstiden vara tio år. b) För luftfartyg i kategori B ska den längsta återbetalningstiden vara sju år. c) För luftfartyg i kategori C ska den längsta återbetalningstiden vara fem år. 24. Återbetalning av kapital a) Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp ska normalt ske i lika stora, regelbundna amorteringar med högst sex månaders intervall och med början senast sex månader efter kredittidens början. I fråga om leasing får detta återbetalningsmönster tillämpas antingen på enbart kapitalbeloppet eller på kapitalbeloppet och räntan i kombination. b) En part som avser att tillämpa andra villkor för återbetalningen av kapital än dem som anges i punkt a ska iaktta följande bestämmelser: 1. Ingen enda återbetalning eller serie av återbetalningar inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av det kapitalbelopp som ska återbetalas under återbetalningstiden. 2. Parten ska lämna förhandsanmälan. 25. Betalning av ränta a) Räntan ska normalt inte kapitaliseras under återbetalningstiden. b) Ränta ska betalas med högst sex månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. c) En part som avser att tillämpa andra villkor för betalningen av ränta än dem som anges i punkterna a och b ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 44. d) Med ränta avses inte följande: 1. Premiebetalningar och andra avgifter för försäkring av eller garanti för leverantörskrediter eller finansiella krediter. Om statsstöd ges i form av direkt kredit/finansiering eller refinansiering kan premien antingen läggas till räntans nominella värde eller utgöras av en separat avgift; bägge komponenterna ska specificeras separat för parterna. 2. Andra betalningar i form av bankavgifter eller provisioner i samband med exportkrediten, utom årsvisa eller halvårsvisa bankavgifter som betalas under hela återbetalningstiden. 3. Innehållen skatt enligt importlandets bestämmelser. 26. Minimiräntesatser Parter som tillhandahåller statligt finansieringsstöd ska tillämpa minimiräntesatser; gällande CIRR enligt artikel 20 i consensusöverenskommelsen ska tillämpas. 27. Försäkringspremier och garantiavgifter Parterna får inte avstå från någon del av eller hela försäkringspremierna eller garantiavgifterna. 28. Bistånd Parterna ska inte tillhandahålla stöd i form av bistånd, såvida detta inte ges i form av obundet gåvobistånd. Dock ska parterna positivt överväga varje begäran om en gemensam hållning till bundet bistånd för humanitära ändamål. KAPITEL VI FÖRFARANDEN 29. Förhandsanmälan, matchning och informationsutbyte I händelse av statsstödd konkurrens vid försäljning eller leasing ska luftfartyg som konkurrerar med luftfartyg i en annan kategori eller med luftfartyg som omfattas av andra delar i denna sektorsöverenskommelse i samband med denna specifika försäljning eller leasing komma i åtnjutande av samma villkor som de andra luftfartygen. De förfaranden för förhandsanmälan, matchning och informationsutbyte som anges i consensusöverenskommelsen ska tillämpas på denna del av sektorsöverenskommelsen. Dessutom kan parterna begära samråd om det finns skäl att tro att en annan part erbjuder en statsstödd kredit på villkor som inte överensstämmer med sektorsöverenskommelsen. Samrådet ska hållas inom tio dagar men i övrigt följa det förfarande som anges i artikel 54 i consensusöverenskommelsen. 30. Översyn Parterna ska regelbundet se över förfarandena och bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse för att föra dem närmare marknadsvillkoren. En översyn kan dock begäras när som helst, om marknadsvillkor eller finansieringspraxis avsevärt skulle ändras. DEL 3 BEGAGNADE LUFTFARTYG, RESERVMOTORER, RESERVDELAR, UNDERHÅLLS- OCH SERVICEAVTAL KAPITEL VII TILLÄMPNINGSOMRÅDE 31. Form och tillämpningsområde I del 3 i sektorsöverenskommelsen, som kompletterar consensusöverenskommelsen, anges de särskilda riktlinjer som gäller för statsstödda exportkrediter för försäljning eller leasing av begagnade luftfartyg, liksom reservmotorer, reservdelar, underhålls- och serviceavtal i samband med såväl nya som begagnade luftfartyg. Den gäller inte för svävare eller flygsimulatorer, som omfattas av consensusöverenskommelsens bestämmelser. Relevanta bestämmelser i del 1 och del 2 i denna sektorsöverenskommelse ska gälla utom i de fall som anges nedan. 32. Begagnade luftfartyg Parterna ska inte stödja kreditvillkor som är förmånligare än de som anges i denna sektorsöverenskommelse för nya luftfartyg. Följande regler ska gälla specifikt för begagnade luftfartyg. a) Luftfartygets ålder (år) Normal längsta återbetalningstid Stora luftfartyg Kategori A Kategori B Kategori C 1 10 8 6 5 2 9 7 6 5 3 8 6 5 4 4 7 6 5 4 5–10 6 6 5 4 Över 10 5 5 4 3 Dessa villkor ska ses över om de längsta återbetalningstiderna för nya luftfartyg ändras. b) Parterna ska tillämpa bestämmelserna i artiklarna 24 och 25 i denna sektorsöverenskommelse. c) Parter som tillhandahåller statligt finansieringsstöd ska tillämpa minimiräntesatser; gällande CIRR enligt artikel 20 i consensusöverenskommelsen ska tillämpas. 33. Reservmotorer och reservdelar a) Finansieringen av dessa delar får, när de anses utgöra en del av den ursprungliga beställningen av ett luftfartyg, ske på samma villkor som för luftfartyget. I sådana fall ska parterna emellertid ta hänsyn till luftfartygsflottans storlek för varje särskild luftfartygstyp, inbegripet luftfartyg som är under anskaffande, som redan är föremål för en fast order eller redan har erhållits, och i följande omfattning: — För de första fem luftfartygen av berörd typ i flottan: 15 % av luftfartygspriset, dvs. priset för skrov och installerade motorer. — För det sjätte och de följande luftfartygen av berörd typ i flottan: 10 % av luftfartygspriset, dvs. priset för skrov och installerade motorer. b) Om dessa delar inte beställs tillsammans med luftfartyget ska den längsta återbetalningstiden vara fem år för nya reservmotorer och två år för andra reservdelar. c) När det gäller nya reservmotorer för större luftfartyg får parterna trots bestämmelserna i b ovan överskrida den längsta återbetalningstiden på fem år med högst tre år om affären — har ett minsta kontraktsvärde överstigande 20 miljoner US-dollar, eller — omfattar minst fyra nya reservmotorer. Kontraktsvärdet ska ses över vartannat år och vederbörligen justeras för prisstegringar. d) Parterna förbehåller sig rätten att ändra sin praxis och matcha konkurrerande parters praxis i fråga om tidpunkten för första återbetalning av kapitalbelopp för reservmotorer och reservdelar. 34. Underhålls- och serviceavtal Parterna får erbjuda statsstödd finansiering med en återbetalningstid på högst två år för underhålls- och serviceavtal. KAPITEL VIII FÖRFARANDEN 35. Förhandsanmälan, matchning och informationsutbyte De förfaranden för förhandsanmälan, matchning och informationsutbyte som anges i consensusöverenskommelsen ska tillämpas på denna del av sektorsöverenskommelsen. Dessutom kan parterna begära samråd om det finns skäl att tro att en annan part erbjuder en statsstödd kredit på villkor som inte överensstämmer med sektorsöverenskommelsen. Samrådet ska hållas inom tio dagar men för övrigt följa det förfarande som anges i artikel 54 i consensusöverenskommelsen. 36. Översyn Parterna ska regelbundet se över förfarandena och bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse för att föra dem närmare marknadsvillkoren. En översyn kan dock begäras när som helst, om marknadsvillkor eller finansieringspraxis avsevärt skulle ändras. Tillägg I EXEMPEL PÅ FLYGPLANSTYPER Alla andra liknande luftfartyg som kan komma att introduceras i framtiden ska omfattas av denna sektorsöverenskommelse och så småningom införas i vederbörlig förteckning. Förteckningarna är inte fullständiga och tjänar endast som vägledning i händelse av tvekan i fråga om den typ av luftfartyg som ska hänföras till de olika kategorierna. STÖRRE CIVILA LUFTFARTYG Tillverkare Typ Airbus A 300 Airbus A 310 Airbus A 318 Airbus A 319 Airbus A 320 Airbus A 321 Airbus A 330 Airbus A 340 Boeing B 737 Boeing B 747 Boeing B 757 Boeing B 767 Boeing B 777 Boeing B 707, 727 British Aerospace RJ70 British Aerospace RJ85 British Aerospace RJ100 British Aerospace RJ115 British Aerospace BAe146 Fairchild Dornier 728 Jet Fairchild Dornier 928 Jet Fokker F 70 Fokker F 100 Lockheed L-100 McDonnell Douglas MD-80-serien McDonnell Douglas MD-90-serien McDonnell Douglas MD-11 McDonnell Douglas DC-10 McDonnell Douglas DC-9 Lockheed L-1011 Ramaero 1.11-495 LUFTFARTYG I KATEGORI A Turbindrivna luftfartyg – inbegripet helikoptrar – (t.ex. turbojet-, turboprop- och turbofläktluftfartyg), i allmänhet med 30–70 sittplatser. Om ett nytt stort turbindrivet luftfartyg med mer än 70 sittplatser utvecklas ska på begäran samråd hållas omedelbart i syfte att med beaktande av konkurrenssituationen enas om klassificering av luftfartyget enligt denna kategori eller enligt del 1 i denna överenskommelse. Tillverkare Typ Aeritalia G 222 Aeritalia/Aerospatiale ATR 42 Aeritalia/Aerospatiale ATR 72 Aerospatiale/MBB C160 Transall De Havilland Dash 8 De Havilland Dash 8 – 100 De Havilland Dash 8 – 200 De Havilland Dash 8 – 300 Boeing Vertol 234 Chinook Broman (U.S.) BR 2000 British Aerospace BAe ATP British Aerospace BAe 748 British Aerospace BAe Jetstream 41 British Aerospace BAe Jetstream 61 Canadair CL 215T Canadair CL 415 Canadair RJ Casa CN235 Dornier DO 328 EH Industries EH-101 Embraer EMB 120 Brasilia Embraer EMB 145 Fairchild Dornier 528 Jet Fairchild Dornier 328 Jet Fokker F 50 Fokker F 27 Fokker F 28 Gulfstream America Gulfstream I-4 LET 610 Saab SF 340 Saab 2000 Short SD 3-30 Short SD 3-60 Short Sherpa LUFTFARTYG I KATEGORI B Andra turbindrivna flygplan, inbegripet helikoptrar Tillverkare Typ Aerospatiale AS 332 Agusta A 109, A 119 Beech 1900 Beech Super King Air 300 Beech Starship 1 Bell Helicopter 206B Bell Helicopter 206L Bell Helicopter 212 Bell Helicopter 230 Bell Helicopter 412 Bell Helicopter 430 Bell Helicopter 214 Bombardier / Canadair Global Express British Aerospace BAe Jetstream 31 British Aerospace BAe 125 British Aerospace BAe 1000 British Aerospace BAe Jetstream Super 31 Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. Hawker 1000 Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. Hawker 800 Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. King Air 350 Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. Beechjet 400-serien Beech Aircraft Corpn d/b/a Raytheon Aircraft Co. Starship 2000A Bell B 407 Canadair Challenger 601-3A Canadair Challenger 601-3R Canadair Challenger 604 Casa C 212-200 Casa C 212-300 Cessna Citation Cessna 441 Conquest III- och Caravan 208-serierna Claudius Dornier CD2 Dassault Breguet Falcon Dornier DO 228-200 Embraer EMB 110 P2 Embraer/FAMA CBA 123 Eurocopter AS 350, AS 355, EC 120, AS 365, EC 135 Eurocopter B0105LS Fairchild Merlin/300 Fairchild Metro 25 Fairchild Metro III V Fairchild Metro III Fairchild Metro III A Fairchild Merlin IVC-41 Gulfstream America Gulfstream II, III, IV och V IAI Astra SP och SPX IAI Arava 101 B Learjet 31A-, 35A-, 45- och 60-serierna MBB BK 117 C MBB BO 105 CBS McDonnell Helicopter System MD 902, MD 520, MD 600 Mitsubishi Mu2 Marquise Piaggio P 180 Pilatus Britten-Norman BN2T Islander Piper 400 LS Piper T 1040 Piper PA-42-100 (Cheyenne 400) Piper PA-42-720 (Cheyenne III A) Piper Cheyenne II Reims Cessna-Caravan II SIAI-Marchetti SF 600 Canguro Short Tucano Westland W30 BILAGA IV SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER, FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR OCH VATTENPROJEKT, I KRAFT UNDER EN FÖRSÖKSPERIOD FRAM T.O.M. DEN 30 JUNI 2007 KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 1. Tillämpningsområde I denna sektorsöverenskommelse, som kompletterar consensusöverenskommelsen, anges de finansiella villkor som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter som rör kontrakt för förnybara energikällor och vattenprojekt; tillämpningsområdet för stödberättigade sektorer anges i tillägg 1. KAPITEL II FINANSIELLA VILLKOR FÖR EXPORTKREDITER 2. Längsta återbetalningstid Den längsta återbetalningstiden, oavsett landets klassificering enligt artikel 11 i consensusöverenskommelsen, ska vara femton år. 3. Återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta a) Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp ska ske i lika stora amorteringar. b) Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske med högst sex månaders intervall och med början senast sex månader efter kredittidens början. c) För exportkrediter som tillhandahålls som stöd för uthyrningtransaktioner kan lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet och räntan i kombination tillämpas i stället för lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet enligt punkt a. 4. Fasta minimiräntesatser vid statligt finansieringsstöd En part som tillhandahåller statligt finansieringsstöd i form av direkt finansiering, refinansiering eller räntestöd ska tillämpa följande minimiräntesatser: a) När återbetalningstiden är högst tolv år ska parten tillämpa den gällande marknadsreferensräntan (SCIRR), i enlighet med artikel 20 i consensusöverenskommelsen. b) När återbetalningstiden är över tolv år men högst fjorton år ska för alla valutor ett påslag på 20 baspunkter göras på CIRR-satsen. c) När återbetalningstiden överstiger fjorton år ska gällande särskilda marknadsreferensränta (SCIRR) tillämpas i enlighet med artikel 5 i denna sektorsöverenskommelse på alla valutor. 5. Konstruktion av SCIRR SCIRR ska bestämmas till en fast marginal på 75 baspunkter över CIRR för respektive valuta, utom i fråga om japanska yen, för vilka marginalen ska vara 40 baspunkter. Om en valuta i enlighet med artikel 20 a första strecksatsen i consensusöverenskommelsen har mer än en CIRR ska räntan för den längsta återbetalningstiden användas för konstruktion av SCIRR. KAPITEL III FÖRFARANDEN 6. Förhandsanmälan utan överläggningar En part ska underrätta alla övriga parter minst tio kalenderdagar innan den ingår ett åtagande som omfattas av denna sektorsöverenskommelses tillämpningsområde i enlighet med bilaga V i consensusöverenskommelsen. KAPITEL IV ÖVERSYN 7. Försöksperiod och övervakning a) De finansiella villkor som anges i denna sektorsöverenskommelse ska tillämpas under en försöksperiod på två år, dvs. från och med den 1 juli 2005 till och med den 30 juni 2007. Under denna tvååriga försöksperiod ska parterna se över consensusöverenskommelsens sätt att fungera med beaktande av vunna erfarenheter. b) Dessa finansiella villkor ska bara fortsätta att tillämpas efter försöksperiodens slut om parterna enas om att — fortsätta med försöksperioden, med eventuella nödvändiga förbättringar/ändringar, eller — befästa de finansiella villkoren genom att införliva dem med consensusöverenskommelsen, med eventuella nödvändiga förbättringar/ändringar. c) Sekretariatet ska rapportera om genomförandet av dessa finansiella villkor. Tillägg 1 STÖDBERÄTTIGADE SEKTORER Följande sektorer inom förnybara energikällor och vattenprojekt ska vara stödberättigade när det gäller de finansiella villkor som anges i denna sektorsöverenskommelse, om deras effekter behandlas i enlighet med 2003 års OECD-rekommendation om gemensamma hållningar till miljön och statsstödda exportkrediter ( 1 ) (enligt de senare ändringar från medlemmar i OECD:s arbetsgrupp för exportkrediter och kreditgarantier, ECG, som överenskommits i OECD:s råd) från och med den 1 juli 2005: a) Vindenergi. b) Geotermisk energi. c) Tidvattenenergi och energi från tidvattenströmmar. d) Vågenergi. e) Fotovoltaisk solenergi. f) Termisk solenergi. g) Termisk havsenergi. h) Bioenergi: alla hållbara energiinstallationer för biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsanläggningar och biogas. Biomassa är den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter från jordbruk (inklusive material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed förknippad industri, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall. i) Projekt som rör vattenförsörjning för mänsklig användning och avloppsreningsverk: — Infrastruktur för försörjningen av dricksvatten till hushåll, dvs. såväl vattenrening för att få dricksvatten som vattenledningsnät (inklusive läckagekontroll). — Anläggningar för uppsamling och rening av avloppsvatten, dvs. uppsamling och rening av avloppsvatten från hushåll och industrier, inklusive processer för återanvändning av vatten och rening av slam som har direkt anknytning till denna verksamhet. j) Vattenkraft. ( 1 ) Parterna är eniga om att OECD:s rekommendation även ska tillämpas på projekt som inte är berättigade till stöd för dessa finansiella villkor. BILAGA V UPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS I ANMÄLNINGARNA De uppgifter som förtecknas i avsnitt I nedan ska tillhandahållas för alla anmälningar som görs enligt consensusöverenskommelsen (inklusive dess bilagor). Dessutom ska de uppgifter som anges i avsnitt II lämpligen tillhandahållas i enlighet med vilken särskild typ av anmälan det rör sig om. I. UPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS I ALLA ANMÄLNINGAR a) Referensinformation: 1. Anmälande land. 2. Datum för anmälan. 3. Anmälande myndighets/organs namn. 4. Referensnummer. 5. Ursprunglig anmälan eller ändring av tidigare anmälan (ändringens nummer i relevanta fall). 6. Tranchenummer (i relevanta fall). 7. Referensnummer för kreditramen (i relevanta fall). 8. Artiklar i consensusöverenskommelsen enligt vilka anmälan görs. 9. Referensnummer för anmälan som matchas (i relevanta fall). 10. Beskrivning av stöd som matchas (i relevanta fall). b) Uppgifter om köparen/låntagaren: 11. Köparens/låntagarens land. 12. Köparens/låntagarens namn. 13. Uppgift om var köparen/låntagaren är belägen. 14. Köparens/låntagarens status. 15. Garantens land (i relevanta fall). 16. Garantens land (i relevanta fall). 17. Uppgift om var garanten är belägen (i relevanta fall). 18. Garantens status (om relevant). c) Uppgifter om varor och/eller tjänster som exporteras och projektet: 19. Beskrivning av de varor och/eller tjänster som exporteras. 20. Beskrivning av projektet (i relevanta fall). 21. Uppgift om var projektet är beläget (i relevanta fall). 22. Slutdag för inlämning av anbud (i relevanta fall). 23. Dag då kreditramen upphör att gälla (i relevanta fall). 24. Värdet på kontrakt som får stöd, antingen det verkliga värdet (för alla kreditramar och projektfinansieringstransaktioner eller för alla individuella transaktioner på frivillig basis) eller enligt följande skala i miljoner SDR: Kategori Från Till I: 0 1 II: 1 2 III: 2 3 IV: 3 5 V: 5 7 VI: 7 10 VII: 10 20 VIII: 20 40 IX: 40 80 X: 80 120 XI: 120 160 XII: 160 200 XIII: 200 240 XIV: 240 280 XV: 280 ( 1 ) 25. Kontraktets/kontraktens valuta. d) Finansiella villkor för den statsstödda exportkrediten: 26. Kreditvärde: Det verkliga värdet för anmälningar som omfattar kreditramar och projektfinansieringstransaktioner eller för alla individuella transaktioner på frivillig basis, eller enligt SDR-skalan. 27. Kreditens valuta. 28. Kontantbetalning (procentandel av det totala värdet av de kontrakt som stöds). 29. Lokala kostnader (procentandel av det totala värdet av de kontrakt som stöds). 30. Kredittidens början och hänvisning till tillämpligt stycke i artikel 10. 31. Återbetalningsperiodens längd. 32. Basräntesats. 33. Räntesats eller räntemarginal. II. YTTERLIGARE UPPGIFTER SOM I FÖREKOMMANDE FALL SKA TILLHANDAHÅLLAS FÖR ANMÄLNINGAR SOM GÖRS I RELATION TILL SÄRSKILDA BESTÄMMELSER a) Artikel 14 d 5 i consensusöverenskommelsen: 1. Återbetalningsprofil. 2. Återbetalningsfrekvens. 3. Tid som förflyter mellan kredittidens början och första återbetalningen av kapitalbeloppet. 4. Räntebelopp som kapitaliserats före kredittidens början. 5. Genomsnittlig vägd återbetalningsperiod. 6. Förklaring till att stöd inte tillhandahållits enligt artikel 14 a–c. b) Artiklarna 24 och 28 i consensusöverenskommelsen: 1. Landriskklassificering för köparens/låntagarens land eller multilateral/regional institution. 2. Utbetalningsperiodens längd. 3. Täckningsgrad för landrisk. 4. Kvalitet på täckningsgrad (dvs. under standard, standard, över standard). 5. Minimipremiesats baserad på landriskklassificering för köparens/låntagarens land utan någon tredjelandsgaranti, deltagande av en multilateral/regional institution och/eller riskminimering eller uteslutande. 6. Tillämplig minimipremiesats. 7. Faktisk premiesats som tas ut (uttryckt i minimipremiesatsformat som en procentandel av kapitalbeloppet). c) Artikel 24 e första strecksatsen i consensusöverenskommelsen: 1. Landriskklassificering för garantens land. 2. Bekräftelse på att garantin täcker samtliga fem landrisker enligt förteckningen i artikel 25 a under kreditens hela giltighetstid. 3. Uppgift om huruvida det totala riskbeloppet (dvs. kapitalbelopp och ränta) täcks av garantin. 4. Bekräftelse på att garanten är kreditvärdig i förhållande till den garanterade skuldens storlek. 5. Bekräftelse på att garantin är rättsligt giltig och verkställbar inom tredjelandets jurisdiktion. 6. Uppgift om huruvida det finns ett finansiellt förhållande mellan garanten och köparen/låntagaren. 7. I det fall det finns ett förhållande mellan garanten och köparen/låntagaren ska följande anges: — Uppgift om typ av förhållande (t.ex. moderbolag–dotterbolag, dotterbolag–moderbolag, gemensamt ägande). — Bekräftelse på att garanten är rättsligt och finansiellt oberoende och kan fullgöra köparens/låntagarens betalningsskyldigheter. — Bekräftelse på att garanten inte kommer att påverkas av händelser, bestämmelser eller statliga ingripanden i köparens/låntagarens land. d) Artikel 28 i consensusöverenskommelsen: 1. Uppgift om vilken eller vilka metoder för minimering/uteslutande av landrisk som används. 2. Faktor för minimering/uteslutande av landrisk som tillämpas. 3. Tillämplig minimipremiesats efter minimering/uteslutande av landrisk 45. Fullständig förklaring av vilka landkreditrisker som antingen har externaliserats/undanröjts eller begränsats/uteslutits vid den enskilda transaktionen och en förklaring av hur denna externalisering/detta undanröjande eller denna begränsning/uteslutning av landkreditrisk motiverar den faktor för minimering/uteslutande av landrisk som tillämpas. e) Artiklarna 46 och 47 i consensusöverenskommelsen: 1. Form av bundet bistånd (dvs. utvecklingsbistånd eller premixed credit eller kombinerade finansieringspaket). 2. Den sammanlagda förmånlighetsgraden hos finansieringen av det bundna och delvis obundna biståndet, beräknad enligt artikel 37. 3. Differentierat diskonto (DDR) som används vid beräkningen av förmånlighetsgraden. 4. Behandling av kontantbetalningar vid beräkning av förmånlighetsgraden. 5. Restriktioner i användningen av kreditramar. f) Artikel 10 i bilaga II: 1. Återbetalningsprofil. 2. Återbetalningsfrekvens. 3. Tid som förflyter mellan kredittidens början och första återbetalningen av kapitalbeloppet. 4. Villkor för stöd till lokala kostnader och stödets art. 5. Den del av projektet som ska finansieras, (i tillämpliga fall med separata uppgifter om bränsleladdning). 6. Övriga relevanta uppgifter (med hänvisningar till liknande fall). g) Artikel 6 i bilaga IV: 1. En mer utförlig projektbeskrivning, inklusive den specifika sektorn enligt tillägg 1 i sektorsöverenskommelsen om exportkrediter, förnybara energikällor och vattenprojekt (bilaga IV). 2. En fullständig redogörelse för varför speciella finansiella villkor är nödvändiga. 3. När det gäller räntesatsen, uppgifter om vilket påslag på CIRR som kommer att tillämpas om artikel 4 b eller 4 c i sektorsöverenskommelsen om exportkrediter, förnybara energikällor och vattenprojekt (bilaga IV) tillämpas. h) Artikel 5 i bilaga X: 1. Redogörelse för varför projektfinansieringsvillkor fastställs. 2. Kontraktsvärde i förhållande till totalentreprenadkontrakt, andel av underentreprenadkontrakt osv. 3. En mer utförlig projektbeskrivning. 4. Typ av täckning som tillhandahålls före kredittidens början. 5. Täckningsgrad för politisk risk före kredittidens början. 6. Täckningsgrad för kommersiell risk före kredittidens början. 7. Typ av täckning som tillhandahålls efter kredittidens början. 8. Täckningsgrad för politisk risk efter kredittidens början. 9. Täckningsgrad kommersiell risk efter kredittidens början. 10. Byggnadstidens längd (i tillämpliga fall). 11. Utbetalningsperiodens längd. 12. Genomsnittlig vägd återbetalningsperiod. 13. Återbetalningsprofil. 14. Återbetalningsfrekvens. 15. Tid som förflyter mellan kredittidens början och första återbetalningen av kapitalbeloppet. 16. Procentandel av kapitalbeloppet som ska ha återbetalats fram till och med mitten av återbetalningsperioden. 17. Räntebelopp som kapitaliserats före kredittidens början. 18. Andra avgifter som exportkreditorganet mottar, t.ex. löftesprovision (frivilligt, förutom när det gäller transaktioner med köpare i höginkomstländer inom OECD). 19. Premienivå (frivilligt, förutom när det gäller projekt i höginkomstländer inom OECD). 20. Bekräftelse att (och, om så krävs, redogörelse för varför) transaktionen omfattar/karakteriseras av följande: — Finansiering av en viss ekonomisk enhet där långivaren accepterar att lånet kommer att återbetalas med medel från den ekonomiska enhetens betalningsflöde och intäkter och godkänner den ekonomiska enhetens tillgångar som säkerhet för lånet. — Finansiering av exporttransaktioner med ett (rättsligt och ekonomiskt) oberoende projektföretag, t.ex. ett företag med ett särskilt syfte, för investeringsprojekt som har egna intäkter. — Lämplig riskfördelning mellan projektparterna, t.ex. privata eller kreditvärdiga offentliga aktieägare, exportörer, borgenärer, avnämare, inbegripet tillräckligt med eget kapital. — Projektets betalningsflöde är tillräckligt under hela återbetalningsperioden för att täcka driftskostnader och ränte- och återbetalningar på kapital utifrån. — Projektets intäkter ska i första hand användas till driftskostnader och ränte- och återbetalningar på lån. — En icke-statlig köpare/låntagare utan statlig återbetalningsgaranti. — Tillgångsbaserade säkerheter för projektets intäkter/tillgångar, t.ex. överlåtelser av rättigheter, panter, intäktskonton. — Begränsad eller ingen möjlighet att begära insatser från aktieägarna från den privata sektorn/projektägare efter fullgörande. i) Artikel 5 i bilaga X, för projekt i höginkomstländer inom OECD: 1. Totalt skuldsyndikatsbelopp för projektet, inklusive statliga och privata långivare. 2. Totalt belopp för skuldsyndikatet från privata långivare. 3. Procentandel av skuldsyndikatet som tillhandahålls av parterna. 4. Bekräftelse att följande gäller: — När det gäller deltagande i ett lånesyndikat med privata finansinstitut som inte åtnjuter statsstödda exportkrediter är parten en minoritetspartner och har jämlik status under lånets hela löptid. — Den premienivå som rapporteras under punkt 19 ovan underskrider inte finansieringsmöjligheterna på den privata marknaden och står i proportion till motsvarande satser som tillämpas av andra privata finansinstitut som deltar i syndikatet. ( 1 ) Ange antalet multipler av 40 miljoner SDR utöver 280 miljoner SDR, t.ex. skulle 410 miljoner SDR anmälas som kategori XV + 4. BILAGA VI BERÄKNING AV MINIMIPREMIESATSER Den tillämpliga minimipremiesatsen (MPR) för en exportkredit beräknas med hjälp av följande formel: MPR = ((a × HOR) + b) × (PC/0,95) × QPF × PCF × (1-MEF) × BRF där: — a och b är koefficienter som uttrycker den tillämpliga landriskkategorin, — HOR är riskhorisonten, — PC är risktäckningsgraden uttryckt i procent, — QPF är faktorn som uttrycker kreditproduktens kvalitet, — PCF är faktorn som uttrycker risktäckningsgraden i procent, — MEF är faktorn som uttrycker minimering/uteslutande av landrisken, — BRF är faktorn som uttrycker täckningen av den risk som är förknippad med köparen. Värdena på koefficienterna a och b erhålls ur följande tabell: Landriskkategori 0 1 2 3 4 5 6 7 a n/a 0,100 0,225 0,392 0,585 0,780 0,950 1,120 b n/a 0,350 0,350 0,400 0,500 0,800 1,200 1,800 Riskhorisonten (HOR) beräknas på följande sätt: För normala återbetalningsprofiler (dvs. lika stora halvårsvisa återbetalningar av kapitalbeloppet): HOR = (längd på utbetalningsperioden * 0,5) + längd på återbetalningsperioden För onormala återbetalningsprofiler beräknas motsvarande återbetalningsperiod (uttryckt i lika stora halvårsvisa betalningar) med hjälp av följande formel: HOR = (genomsnittlig vägd återbetalningsperiod - 0,25) / 0,5 Användningen av år eller månader i formeln inverkar inte på beräkningen så länge som samma enhet används för utbetalnings- och återbetalningsperioderna. Risktäckningsgraden i procent (PC) uttrycks som ett decimalvärde (dvs. 95 % blir 0,95) Faktorn som uttrycker kreditproduktens kvalitet (QPF) erhålls ur följande tabell: Landriskkategori Produktkvalitet 0 1 2 3 4 5 6 7 under standard Ej tillämpligt 0,9965 0,9935 0,9850 0,9825 0,9825 0,9800 0,9800 standard Ej tillämpligt 1,0000 1,0000 1,0000 1,0000 1,0000 1,0000 1,0000 över standard Ej tillämpligt 1,0035 1,0065 1,0150 1,0175 1,0175 1,0200 1,0200 Faktorn som uttrycker risktäckningsgraden i procent (PCF) bestäms på följande sätt: När PC <= 0,95 blir PCF = 1 När PC > 0,95 blir PCF = 1 + ((PC - 0,95)/0,05) × koefficient för risktäckningsgrad Landriskkategori 0 1 2 3 4 5 6 7 koefficient för risktäckningsgrad Ej tillämpligt 0,00000 0,00337 0,00489 0,01639 0,03657 0,05878 0,08598 Faktorn som uttrycker minimering/uteslutande av landrisken (MEF) bestäms på följande sätt: För exportkrediter där landrisken inte minimeras: MEF = 0 För exportkrediter där landrisken minimeras bestäms MEF på grundval av de kriterier som anges i bilaga VIII. Faktorn som uttrycker täckningen av den risk som är förknippad med köparen (BRF) bestäms på följande sätt. När täckningen av den risk som är förknippad med köparen utesluts fullständigt är BRF = 0,90 När täckningen av den risk som är förknippad med köparen inte utesluts är BRF = 1 BILAGA VII KRITERIER OCH VILLKOR FÖR TILLÄMPNINGEN AV KLASSIFICERING AV LANDRISKER VID DELTAGANDE AV EN GARANT FRÅN TREDJELAND ELLER EN MULTILATERAL ELLER REGIONAL INSTITUTION SYFTE I denna bilaga anges kriterier och villkor för tillämpningen av klassificering av landrisker vid deltagande av en garant från tredjeland eller en multilateral eller regional institution, enligt de situationer som beskrivs i artikel 24 e första och andra strecksatserna i consensusöverenskommelsen. ANSÖKAN Klassificering av landrisk vid deltagande av en garant från tredjeland Fall 1: Garanti för det totala riskbeloppet När säkerhet i form av en garanti från en enhet som är belägen utanför köparens/låntagarens land ställs för det totala riskbeloppet (dvs. kapitalbelopp och ränta) får den landriskklassificering tillämpas som gäller i det land där garanten är belägen, när följande kriterier är uppfyllda: — Garantin täcker kreditens hela giltighetstid. — Garantin är oåterkallelig, ovillkorlig och är en avistagaranti. — Garantin är rättsligt giltig och verkställbar i jurisdiktionsområdet för det land där garanten är belägen. — Garantin täcker de fem landkreditriskerna i köparens/låntagarens land. — Garanten är kreditvärdig avseende storleken på den skuld för vilken garanti ställts. — Garanten är kreditvärdig avseende storleken på den skuld för vilken garanti ställts. — Om garanten är ett dotterbolag eller moderbolag till den enhet för vilken garanti ställts ska parterna från fall till fall bestämma huruvida 1) dotterbolaget/moderbolaget är rättsligt och finansiellt oberoende och kan fullfölja sina betalningsskyldigheter, med tanke på förhållandet mellan dotterbolag och moderbolag och moderbolagets rättsliga skyldigheter, 2) dotterbolaget/moderbolaget kan påverkas av lokala händelser/bestämmelser eller statliga interventioner och 3) huruvida huvudkontoret vid betalningsinställelse skulle ta på sig ansvaret för betalningar. Fall 2: Garanti för ett begränsat belopp När säkerheten i form av en garanti från en enhet som är belägen utanför köparens/låntagarens land ställs för ett begränsat riskbelopp (dvs. kapitalbelopp och ränta) får den landriskklassificering tillämpas som gäller i det land där garanten är belägen i fråga om den kredit som omfattas av garantin. Utöver de kriterier som anges i fall 1 får garantens landklassificering tillämpas endast om det belopp för vilket garanti ställs (kapitalbelopp plus därtill relaterad ränta) antingen minst motsvarar 10 % av kapitalbeloppet plus därtill relaterad ränta eller, om transaktionen är större än 50 miljoner SDR, uppgår till 5 miljoner SDR i kapitalbelopp plus därtill relaterad ränta. För den del för vilken garanti inte ställs ska köparens lands landriskklassificering tillämpas. Klassificering av landrisk vid deltagande av en multilateral eller regional institution Fall 1: Garanti för det totala riskbeloppet När säkerhet i form av en garanti från en klassificerad multilateral eller regional institution ställs för det totala riskbeloppet (dvs. kapitalbelopp och ränta) får den landriskklassificering tillämpas som gäller för den multilaterala eller regionala institutionen, när följande kriterier är uppfyllda: — Garantin täcker kreditens hela giltighetstid. — Garantin är oåterkallelig, ovillkorlig och är en avistagaranti. — Garantin täcker de fem landkreditriskerna i köparens/låntagarens land. — Garanten har ett rättsligt åtagande för det totala kreditbeloppet. — Återbetalningarna görs direkt till borgenären. Fall 2: Garanti för ett begränsat belopp När säkerheten i form av en garanti från en klassificerad multilateral eller regional institution ställs för ett begränsat riskbelopp (dvs. kapitalbelopp och ränta) får den landriskklassificering tillämpas som gäller för den multilaterala eller regionala institutionen i fråga om den kredit som omfattas av garantin. Utöver de kriterier som anges i fall 1 får den multilaterala eller regionala institutionens klassificering illämpas endast om det belopp för vilket garanti ställs (kapitalbelopp plus därtill relaterad ränta) antingen minst motsvarar 10 % av kapitalbeloppet plus därtill relaterad ränta eller, om transaktionen är större än 50 miljoner SDR, uppgår till 5 miljoner SDR i kapitalbelopp plus därtill relaterad ränta. För den del för vilken garanti inte ställs ska köparens lands landriskklassificering tillämpas. Fall 3: Låntagaren är en multilateral eller regional institution När låntagaren är en klassificerad multilateral eller regional institution får den landriskklassificering som gäller för den multilaterala eller regionala institutionen tillämpas. Klassificering av multilaterala eller regionala institutioner Multilaterala och regionala institutioner ska ha rätt till klassificering om institutionen i allmänhet är befriad från bestämmelser om penningkontroll och kapitalöverföring i det land där den är belägen. Sådana institutioner ska klassificeras i landriskkategorierna 0–7 från fall till fall på grundval av en riskbedömning för varje enskild institution och med beaktande av följande: — Huruvida institutionen har stadgeenligt och finansiellt oberoende. — Huruvida institutionens samtliga tillgångar kan nationaliseras eller konfiskeras. — Huruvida institutionen har full frihet att överföra och konvertera kapital. — Huruvida institutionen är föremål för statliga ingripanden i det land där den är belägen. — Huruvida institutionen är befriad från skatt. — Huruvida samtliga dess medlemsländer har skyldighet att tillhandahålla ytterligare kapital för att fullgöra institutionens skyldigheter. Vid bedömningen bör man även beakta institutionens tidigare betalningsmönster vid fall av betalningsinställelse för landkreditrisk i antingen det land där den är belägen eller i en köpares/låntagares land och alla andra faktorer som kan anses relevanta vid bedömningen. Förteckningen över klassificerade multilaterala och regionala institutioner är öppen och en part får nominera en institution för bedömning på grundval av ovannämnda överväganden. Parterna ska offentliggöra klassificeringar av multilaterala och regionala institutioner. BILAGA VIII KRITERIER OCH VILLKOR FÖR TILLÄMPNING AV MINIMERING/UTESLUTANDE AV LANDRISK VID BERÄKNING AV MINIMIPREMIESATSER SYFTE I denna bilaga anges närmare uppgifter om användningen av de metoder för minimering/uteslutande av landkreditrisk som förtecknas i artikel 28 b i consensusöverenskommelsen; i detta inbegrips de kriterier, villkor och särskilda omständigheter som gäller för deras användning samt de tillämpliga faktorer som uttrycker minimering/uteslutande av landrisk. ALLMÄN TILLÄMPNING För samtliga metoder för minimering/uteslutande av landkreditrisk som förtecknas i artikel 28 b i consensusöverenskommelsen gäller följande: — De angivna faktorer som uttrycker minimering/uteslutande av landrisk utgör de högsta nivåer som är tänkbara under de bästa omständigheterna och bör motiveras från fall till fall. — Parterna ska bedöma huruvida efterlevnaden av reglerna om säkerhet kan kontrolleras på ett giltigt sätt i deras respektive rättsliga miljö. — Den minimipremiesats som blir resultatet av metoderna för minimering/uteslutande av landkreditrisk får inte underskrida den privata marknadsprisnivå som skulle gälla under liknande omständigheter. — När en transaktion parallellt finansieras genom andra källor ska en säkerhet som innehas på den statliga exportkreditens vägnar delta på åtminstone samma villkor som gäller för samma säkerhet som innehas av de andra källorna. SPECIFIK TILLÄMPNING 1. Framtida betalningsflödesstruktur i kombination med spärrkonto i utlandet. Definition: Ett skriftligt dokument, såsom en överlåtelsehandling eller överenskommelse om frisläppande eller kapitalförvaltning, förseglat och överlämnat till en tredje part, dvs. en person som inte är part i instrumentet, som ska inneha detta dokument till dess att vissa villkor uppfyllts och därefter överlämna det till den andra parten för att det ska träda i kraft. Om följande kriterier är uppfyllda och med beaktande av därefter angivna ytterligare faktorer, kan denna metod användas för att minska eller undanröja överföringsriskerna, i synnerhet i de länder som klassificeras i de högre riskkategorierna. Kriterier: — Spärrkontot avser ett projekt genom vilket utländsk valuta intjänas och flödena till spärrkontot genereras av själva projektet eller andra utländska exportfordringar. — Spärrkontot innehas utomlands, dvs. det är beläget utanför köparens/låntagarens land och överföringsriskerna eller de andra landriskerna är mycket begränsade (dvs. ett land som klassificeras i kategori 0). — Spärrkontot finns i en förstklassig bank som vare sig direkt eller indirekt kontrolleras av intressen hos köparen/låntagaren eller köparens/låntagarens land. — Finansieringen av kontot är säkerställd genom långfristiga eller andra lämpliga kontrakt. — De olika inkomstkällor för köparen/låntagaren (dvs. de som genereras av själva projektet eller de andra källorna) som flödar till kontot är i hårdvaluta och kan sammantagna rimligen förväntas räcka till för betalningen av skulden under kreditens hela giltighetstid, och kommer från en eller flera kreditvärdiga utländska kunder som är belägna i länder med bättre risk än köparens/låntagarens land (dvs. normalt länder som klassificeras i kategori 0). — Köparen/låntagaren instruerar oåterkalleligen de utländska kunderna att betala in direkt på kontot (dvs. betalningarna vidarebefordras inte via ett konto som kontrolleras av köparen/låntagaren eller via dess land). — De medel som måste innehas på kontot motsvarar åtminstone sex månaders betalning på skulden. När flexibla återbetalningsvillkor tillämpas inom ramen för en struktur för projektfinansiering ska ett belopp motsvarande den faktiska sexmånadersbetalningen enligt dessa flexibla villkor innehas på kontot. Detta belopp får variera över tiden beroende på återbetalningsprofilen. — Köparen/låntagaren har begränsad tillgång till kontot (dvs. först efter det att betalningar gjorts på skulden enligt kreditvillkoren). — De inkomster som sätts in på kontot överlåts till utlånaren som direkt mottagare under kreditens hela giltighetstid. — Kontot har öppnats i enlighet med alla tillämpliga rättsliga villkor som fastställts av lokala och andra berörda myndigheter. — Spärrkontot och kontraktsvillkoren får inte underställas villkor, kunna återkallas eller endast gälla under en begränsad tid. Ytterligare faktorer som ska beaktas: Metoden får användas efter en bedömning från fall till fall av ovannämnda kriterier och med beaktande av bl.a. följande faktorer: — Landet, köparen/låntagaren (dvs. offentlig eller privat), sektorn, sårbarheten i fråga om de berörda varorna eller tjänsterna, inbegripet deras tillgänglighet under kreditens hela giltighetstid, kunderna. — De rättsliga miljöerna, t.ex. huruvida mekanismen är tillräckligt oberoende av inblandning från köparen/låntagaren eller dess land. — Den utsträckning i vilken metoden är föremål för statlig inblandning och förlängning eller statligt upphävande. — Huruvida kontot är tillräckligt skyddat mot projektrelaterade risker. — Det belopp som kommer att flöda in på kontot och mekanismen för att upprätthålla tillräckliga flöden. — Situationen när det gäller Parisklubben (t.ex. eventuellt undantag). — Den potentiella inverkan av landrisk som inte utgör överföringsrisk. — Skydd mot risker i det land där kontot är beläget. — Kontrakten med kunderna, inklusive deras beskaffenhet och varaktighet. — Det sammanlagda beloppet av förväntade utländska inkomster i förhållande till det totala kreditbeloppet. Tillämplig faktor för minimering/uteslutande av landrisk Den högsta faktor för minimering/uteslutande av landrisk som får tillämpas är 0,20 såvida följande inte gäller: Särskilt fall 1: Den högsta faktor för minimering/uteslutande av landrisk som får tillämpas är 0,40 om samtliga följande ytterligare kriterier är uppfyllda: — Borgenären har en fordran med första prioritet i spärrkontot och de långfristiga kontrakten. — Köparen/låntagaren är en privat enhet som till mer än 80 % ägs av privata intressen. — Antingen är den prognostiserade täckningsgraden i förhållande till lånets löptid (LLCR) i genomsnitt minst 2.5:1, eller är den prognostiserade LLCR i genomsnitt minst 2,0:1 och den prognostiserade täckningsgraden i förhållande till den årliga skuldåterbetalningen (ADSCR) minst 1,0 vid alla tidpunkter efter kredittidens början ( 1 ) . — På kontot finns det deponerat ett belopp som minst motsvarar tolv månaders förfinansiering av skuldåterbetalning, vilket fylls på efter varje infordran av det förfinansierade beloppet. Särskilt fall 2: Den högsta faktor för minimering/uteslutande av landrisk som får tillämpas är 0,30 om samtliga följande ytterligare kriterier är uppfyllda: — LLCR är i genomsnitt minst 1,75:1 eller det finns deponerat ett belopp som minst motsvarar nio månaders förfinansiering av skuldåterbetalning, vilket fylls på efter varje infordran av det förfinansierade beloppet. 2. Säkerhet i värdepapper eller likvida tillgångar i utlandet. Definition: Säkerhet i form av utländska panter i eller överlåtelser av värdepapper med första eller andra prioritet som innehas i utlandet av en aktieägare/andelsägare i köparen/låntagaren eller av köparen/låntagaren själv, eller ett kontantbelopp som är deponerat på ett utländskt konto. Kriterier: — Säkerheten utgörs av börsnoterade aktier och obligationer som är emitterade av enheter som är belägna i ett land med bättre riskkategori utanför köparens/låntagarens land och med vilka handel bedrivs på börser i länder som klassificeras i kategori 0. — Kontanterna utgörs av insättning av hårdvaluta i en valuta för ett land som klassificeras i kategori 0 eller statspapper i sådan hårdvaluta som emitterats av länder som klassificeras i kategori 0. — Säkerheten är ovillkorlig och oåterkallelig under kreditens hela giltighetstid. — Det land där säkerheten finns utgör ett land med bättre riskkategori än köparens/låntagarens land och är normalt ett land som klassificeras i kategori 0. — Säkerheten är utom räckhåll för köparen/låntagaren och utanför dennes jurisdiktion. — Säkerhetens försiktigt värderade prognostiserade marknadsvärde motsvarar under hela återbetalningsperioden beloppet av den utestående skuld som säkerheten täcker. — Under alla omständigheter ska kontantinsättningen eller säkerhetens försiktigt värderade värde (vilket ska omfatta både kapitalbelopp och ränta) uppgå till minst 10 % av kapitalbeloppet plus därtill relaterad ränta eller, om transaktionen överstiger 50 miljoner SDR, 5 miljoner SDR i kapitalbelopp plus därtill relaterad ränta. — Säkerheten kan ur rättslig synvinkel utan villkor omsättas i pengar i samtliga fall av betalningsinställelse (dvs. vid landkreditrisker i köparens/låntagarens land). — Inkomsterna från säkerheten eller kontantinsättningen kan fritt konverteras till kreditens valuta eller någon annan hårdvaluta. — Vid betalningsinställelse ska säkerheten överföras direkt till borgenären eller det adekvata beloppet av kontantinsättningen betalas direkt till borgenären. Ytterligare faktorer som ska beaktas: Metoden gäller normalt för samtliga länder, köpare/låntagare och sektorer efter en bedömning från fall till fall av ovannämnda kriterier och med beaktande av bl.a. följande faktorer: — Konsekvenserna av ägartyp (offentlig eller privat) när det gäller säkerheten eller kontantinsättningen, t.ex. när det gäller sannolikheten för att säkerheten omsätts i pengar i fråga om offentliga gäldenärer. — Säkerhetens framtida värde och sannolikheten för att den omsätts i pengar när det gäller enheten, sektorn och det land från vilket den härrör. — Den rättsliga miljön. Tillämplig faktor för minimering/uteslutande av landrisk Den specifika faktor för minimering/uteslutande av landrisk som ska tillämpas ska — återspegla graden av potentiell externalisering, med beaktande av bl.a. tillgångarnas fortsatta värde och möjliga tveksamheter i fråga om säkerhetens omsättning i pengar, och — fastställas från fall till fall i syfte att återspegla bl.a. säkerhetens värde i förhållande till kreditens kapitalbelopp och den tillämpliga landriskklassificeringen för det land där säkerheten är belägen. Värdet på en säkerhet i kontanter ska fastställas till högst 80 % och värdet på aktier eller obligationer ska fastställas till högst 35 % av deras försiktigt värderade värde. 3. Pantsäkerhet i fast egendom i utlandet. Definition: Säkerhet i form av hypotek med första prioritet på fast egendom som innehas i utlandet. Kriterier: — Säkerheten är ovillkorlig och oåterkallelig under kreditens hela giltighetstid. — Den fasta egendomen har ett prognostiserat försiktigt värderat marknadsvärde och utgör för ägaren en betydande andel av det egna kapitalet. Detta prognostiserade värde motsvarar under hela återbetalningsperioden beloppet av köparens/låntagarens utestående skuld. — Säkerheten kan ur rättslig synvinkel utan villkor omsättas i pengar i samtliga fall av betalningsinställelse (t.ex. vid landkreditrisker i köparens/låntagarens land). — Inkomsterna kan konverteras till kreditens valuta eller någon annan hårdvaluta. — Vid betalningsinställelse betalas de berörda inkomsterna eller överlåts direkt till borgenären. — Det land där säkerheten kan verkställas utgör ett land med bättre riskkategori än köparens/låntagarens, dvs. det klassificeras normalt i de bästa riskkategorierna. Ytterligare faktorer som ska beaktas: Metoden gäller normalt för samtliga länder, köpare/låntagare och sektorer efter en bedömning från fall till fall av ovannämnda kriterier och med beaktande av bl.a. följande faktorer: — Konsekvenserna av typ av ägare (offentlig eller privat) av den fasta egendomen, t.ex. när det gäller sannolikheten för att säkerheten omsätts i pengar i fråga om offentliga gäldenärer. — Arten av fast egendom (t.ex. sektor) vilken kan inverka på dess fortsatta värde och sannolikheten för att den omsätts i pengar. — Den rättsliga miljön. Tillämplig faktor för minimering/uteslutande av landrisk Den specifika faktor för minimering/uteslutande av landrisk som ska tillämpas ska — återspegla graden av potentiell externalisering, med beaktande av bl.a. tillgångarnas fortsatta värde och möjliga tveksamheter i fråga om säkerhetens omsättning i pengar, och — fastställas från fall till fall i syfte att återspegla bl.a. säkerhetens värde i förhållande till kreditens kapitalbelopp och den tillämpliga landriskklassificeringen för det land där säkerheten är belägen. Skillnaden mellan den minimipremiesats som följer av denna metod och den minimipremiesats som skulle bli tillämplig utan minimering får inte vara större än 15 % av skillnaden mellan den minimipremiesats som skulle bli tillämplig utan riskminimering och den minimipremiesats som skulle följa av en tillämpning av landriskklassificeringen för det land där egendomen är belägen. Under följande omständigheter gäller nedan beskrivna konsekvenser för prissättningen: — Säkerheten (som bör täcka både kapitalbelopp och ränta) är begränsad till ett visst belopp på en enhetlig grund under kreditens hela giltighetstid och uppgår till minst 10 % av kapitalbeloppet plus därtill relaterad ränta eller, om transaktionen överstiger 50 miljoner SDR, 5 miljoner SDR i kapitalbelopp plus därtill relaterad ränta; i detta fall gäller konsekvenserna för prissättningen i proportion till det garanterade kapitalbeloppet/kreditens kapitalbelopp. — Säkerheten (som bör täcka både kapitalbelopp och ränta) är begränsad till ett visst belopp på en icke enhetlig grund under kreditens hela giltighetstid och uppgår till minst 10 % av kapitalbeloppet plus därtill relaterad ränta eller, om transaktionen överstiger 50 miljoner SDR, 5 miljoner SDR i kapitalbelopp plus därtill relaterad ränta. I detta fall gäller konsekvenserna för prissättningen proportionellt i enlighet med en användning av begreppet vägd genomsnittlig löptid. 4. Pantsäkerhet/motsvarande i lös egendom i utlandet. Definition: Säkerhet i form av leasing i utlandet av eller ett hypotek med första prioritet på lös egendom som inte 1. används för att göra landkreditriskerna godtagbara (t.ex. för länder med hög risk), eller 2. främst är relaterad till köparen/låntagaren eller risken i samband med uthyraren. Kriterier: — Egendomen är vanligtvis direkt relaterad till transaktionen. — Egendomen är identifierbar och rörlig eller bärbar och kan såväl fysiskt som ur rättslig synvinkel återtas/beslagtas av borgenären, borgenärens agent eller ett ombud för borgenären utanför köparens/låntagarens eller förhyrarens land. — Säkerheten är oåterkallelig och ovillkorlig under kreditens hela giltighetstid. — Säkerheten har ett försiktigt värderat prognostiserat marknadsvärde som under hela återbetalningsperioden motsvarar beloppet av den utestående skulden. — Säkerheten är registrerad utomlands inom en godtagbar jurisdiktion. — Egendomen kan fritt säljas och det finns möjliga användningsområden för den utanför köparens/låntagarens eller förhyrarens land. — Inkomsterna kan konverteras till kreditens valuta eller någon annan hårdvaluta. — Om säkerheten omsätts i pengar betalas inkomsterna direkt till borgenären. Ytterligare faktorer som ska beaktas: Metoden tillämpas i första hand på t.ex. luftfartyg, fartyg och oljeplattformar, vilka främst är avsedda att användas utanför köparens/låntagarens eller förhyrarens land; den kan dock tillämpas på samtliga länder, köpare/låntagare och sektorer efter en bedömning från fall till fall av ovannämnda kriterier och med beaktande av bl.a. följande: — Egendomens artikel, vilken kan inverka på dess fullständiga rörlighet, samt möjligheten att återta den utanför köparens/låntagarens eller förhyrarens land och dess prognostiserade marknadsvärde. — Kostnaderna för att beslagta, transportera, renovera och vidaresälja egendomen samt de räntekostnader som löper fram till vidareförsäljningen. — Möjligheten att beslagta egendomen i länder som klassificeras enligt de bästa riskkategorierna och som erbjuder en lämplig rättslig miljö. Tillämplig faktor för minimering/uteslutande av landrisk Den specifika faktor för minimering/uteslutande av landrisk som ska tillämpas ska — återspegla graden av potentiell minimering av landkreditrisk beroende på bl.a. egendomens fortsatta värde och möjliga tveksamheter när det gäller att återkräva den i ett internationellt sammanhang, — fastställas från fall till fall, och — inte överstiga 0,10 eller, i fråga om luftfartyg, 0,20. I de fall säkerheten (som bör täcka både kapitalbelopp och ränta) är begränsad till ett visst belopp på en enhetlig grund under kreditens hela giltighetstid och uppgår till minst 10 % av kapitalbeloppet plus därtill relaterad ränta eller, om transaktionen överstiger 50 miljoner SDR, 5 miljoner SDR i kapitalbelopp plus därtill relaterad ränta, ska faktorn för minimering/uteslutande av landrisk beräknas på en grund som återspeglar säkerhetens belopp i jämförelse med det garanterade kapitalbeloppet/kreditens kapitalbelopp. 5. Samfinansiering med internationella finansiella institut Definition: Exportkrediten (dvs. försäkring/garanti/lån) samfinansieras med ett internationellt finansinstitut som av parterna har klassificerats för beräkning av premiesatser. Kriterier: — Det internationella finansiella institutet har status som prioriterad borgenär. — Det internationella finansiella institutet har gjort en bedömning av projektet, dess tekniska, ekonomiska och finansiella aspekter och landrisken. — Det internationella finansiella institutet har till uppgift att följa upp genomförandet och återbetalningen av projektet. Ytterligare faktorer som ska beaktas: Denna metod är tillämplig på samtliga de länder/köpare/låntagare och sektorer i fråga om vilka det internationella finansiella institutet får bedriva verksamhet i enlighet med sin status och strategi, efter en bedömning från fall till fall av ovannämnda kriterier och med beaktande av bl.a. följande i fråga om projektet: — Huruvida parten och det internationella finansiella institutet har utvecklat ett nära samarbete under bedömningen av och processen för att etablera projektet och av dess finansiering. — Huruvida det internationella finansiella institutet har beviljat parten status som jämlik med andra och har inrättat bestämmelser om att andra krediter förfaller när en kredit förfaller i fråga om kreditens hela belopp och giltighetstid. — Huruvida överenskommelsen om regler och samarbetet mellan parten och det internationella finansiella institutet tillämpas även om de två krediterna inte har samma förfallodagsmönster. — Huruvida samma överenskommelseregler med det internationella finansiella institutet tillämpas på ett konkurrerande erbjudande från en part. Tillämplig faktor för minimering/uteslutande av landrisk Den högsta faktor för minimering/uteslutande av landrisk som får tillämpas är 0,05. 6. Finansiering i lokal valuta. Definition: Kontrakt och finansiering förhandlas fram i konverterbar och tillgänglig lokal valuta, som inte är hårdvaluta, och finansieringen är lokal vilket undanröjer eller minimerar överföringsrisken. De högst prioriterade skulderna i lokal valuta kommer i princip inte att påverkas av förekomsten av de två första landkreditriskerna. Kriterier: — Exportkreditorganets skyldigheter och utbetalningar av ersättningar eller betalningar till den direkta långivaren uttrycks/görs genomgående i lokal valuta. — Exportkreditorganet är normalt inte utsatt för överföringsrisk. — Vid en normal händelseutveckling kommer det inte att krävas att insättningar i lokal valuta konverteras till hårdvaluta. — Låntagarens återbetalning i den egna valutan och i det egna landet utgör en giltig befrielse från skyldigheterna i samband med skulden. — Om en låntagares inkomster är i lokal valuta är låntagaren skyddad mot ogynnsamma växelkursvariationer. — Bestämmelser om överföring i låntagarens land inverkar inte på låntagarens återbetalningsskyldigheter, vilka förblir i lokal valuta. — Efter en betalningsinställelse som leder till utbetalning av ersättning i lokal valuta omräknas värdet på den ersättningen till ett likvärdigt hårdvalutabelopp i enlighet med vad som uttryckligen sägs i låneöverenskommelsen. Återkrav av den utbetalda ersättningen kommer att ske i lokal valuta till ett värde som motsvarar värdet i hårdvaluta av den utbetalda ersättningen vid tidpunkten för utbetalning. — Ansvaret för konvertering av återbetalningar i lokal valuta av köparen/låntagaren kommer att bäras av den försäkrade parten, som även bär valutarisken vid devalvering eller appreciering av inkomster i lokal valuta. (Även om en direkt utlånare kan ha en direkt exponering för växelkursvariationer är den inte relaterad till landriskerna eller de risker som är förknippade med köparen/låntagaren.) Ytterligare faktorer som ska beaktas: Denna metod tillämpas i selektiv omfattning i fråga om konverterbara och överförbara valutor där den grundläggande ekonomiska situationen är sund. Partens exportkreditorgan bör vara i stånd att fullgöra sin skyldighet att utbetala ersättningar uttryckta i den egna valutan för det fall att den lokala valutan skulle bli icke-överföringsbar eller icke-konverterbar efter det att exportkreditorganet tagit på sig en skyldighet. (En direkt utlånare skulle dock vara utsatt för denna exponering.) Omräkning av ett belopp som inte betalats (inte hela lånesumman) till ett likvärdigt hårdvalutabelopp skulle fortfarande innebära att låntagaren har en fortsatt skuld i lokal valuta, låt vara av ett obestämt värde, i förhållande till det motsvarande hårdvalutavärdet av det belopp som inte betalats. Låntagarens slutliga betalning i lokal valuta av den utestående skulden måste vara likvärdig med hårdvalutavärdet av utbetalningen av ersättning vid tidpunkten för utbetalningen av denna ersättning. Tillämplig faktor för minimering/uteslutande av landrisk Den specifika faktor för minimering/uteslutande av landrisk som ska tillämpas ska fastställas från fall till fall. Om de tre första landkreditriskerna uttryckligen utesluts ska emellertid den högsta tillämpliga faktorn för minimering/uteslutande av landrisk vara 0,50. Om risken endast minimeras, dvs. inte uttryckligen utesluts, ska den högsta tillämpliga faktorn för minimering/uteslutande av landrisk vara 0,35. 7. Försäkring eller villkorlig garanti från tredjeland. 8. Gäldenär som utgör bättre risk än risk på stat. Användningen av metoderna 7 och 8 i denna bilaga ska diskuteras ytterligare mellan parterna. ( 1 ) Beräkningarna av LLCR och ADSCR ska göras i enlighet med de metoder som normalt används av försiktiga internationella utlånare i syfte att fastställa ett överenskommet (grundscenario) bankärende vid eller nära den finansiella transaktionens slutförande, efter fullständig (teknisk och ekonomisk) noggrannhetskontroll. BILAGA IX KRITERIER FÖR BEDÖMNING AV DEN UTVECKLINGSPOLITISKA BETYDELSEN AV BISTÅNDSFINANSIERADE PROJEKT KRITERIER FÖR BEDÖMNING AV DEN UTVECKLINGSPOLITISKA BETYDELSEN AV BISTÅNDSFINANSIERADE PROJEKT För att säkerställa att projekt i utvecklingsländer som helt eller delvis finansieras med statligt utvecklingsbistånd verkligen bidrar till utvecklingen har under senare år ett antal kriterier tagits fram av OECD:s biståndskommitté (DAC). Kriterierna återfinns huvudsakligen i följande texter: — DAC Principles for Project Appraisal, 1988. — DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987. — Good Procurement Practices for Official Development Assistance, 1986. PROJEKTETS ÖVERENSSTÄMMELSE MED MOTTAGARLANDETS SAMLADE INVESTERINGSPRIORITERINGAR (PROJEKTURVAL) Ingår projektet i investeringsprogram och offentliga utgiftsprogram som redan godkänts av de centrala finans- och planeringsmyndigheterna i mottagarlandet? (Ange strategidokument i vilka projektet omnämns, t.ex. mottagarlandets offentliga investeringsprogram.) Samfinansieras projektet av ett internationellt institut för biståndsfinansiering? Finns det uppgift om att projektet har övervägts och avvisats av ett internationellt institut för biståndsfinansiering eller av en annan DAC-medlem på grund av låg utvecklingsprioritet? I fråga om ett projekt inom den privata sektorn, har det godkänts av regeringen i mottagarlandet? Omfattas projektet av ett mellanstatligt avtal om ett större antal biståndsåtgärder i mottagarlandet från givarens sida? FÖRBEREDELSE OCH UTVÄRDERING AV PROJEKT Har projektet förberetts, utformats och utvärderats med användning av standarder och kriterier som i stort motsvarar DAC:s principer för projektutvärdering (PPA)? De relevanta principerna berör projektutvärdering med hänsyn till a) ekonomiska aspekter (punkterna 30–38 i PPA), b) tekniska aspekter (punkt 22 i PPA), c) finansiella aspekter (punkterna 23–29 i PPA). I fråga om projekt som ger inkomster, särskilt om det rör sig om produkter för en konkurrensutsatt marknad, har subventionsdelen av biståndsfinansieringen kommit medlens slutanvändare till godo? (Punkt 25 i PPA.) a) Institutionell utvärdering (punkterna 40–44 i PPA). b) Analys av de sociala aspekterna och fördelningsfrågan (punkterna 47–57 i PPA). c) Miljöutvärdering (punkterna 55–57 i PPA). INKÖPSFÖRFARANDE Vilket av följande inköpsförfaranden kommer att användas? (För definitioner, se de principer som förtecknas i Good Procurement Practices for ODA .) a) Internationellt anbudsförfarande ( Procurement Principle III och dess bilaga 2: Minimivillkor för effektiv internationell anbudsinfordran). b) Nationellt anbudsförfarande ( Procurement Principle IV ). c) Informell konkurrens eller direkta förhandlingar ( Procurement Principles V, A eller B ). Är avsikten att kontrollera priset och kvaliteten på leveranserna? (Punkt 63 i PPA.) BILAGA X VILLKOR SOM SKA TILLÄMPAS PÅ PROJEKTFINANSIERINGSTRANSAKTIONER KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 1. Tillämpningsområde a) I denna bilaga anges villkor som parterna kan stödja för projektfinansieringstransaktioner som uppfyller de berättigandekriterier som anges i bilaga 1. b) När det inte finns några motsvarande bestämmelser i denna bilaga ska villkoren i consensusöverenskommelsen tillämpas. KAPITEL II FINANSIELLA VILLKOR 2. Längsta återbetalningstid Längsta återbetalningstid är fjorton år, förutom när det officiella exportkreditstöd som parterna tillhandahåller omfattar mer än 35 % av syndikatet för ett projekt i ett OECD-land som ligger över höginkomsttröskeln, den maximala återbetalningstiden är tio år. 3. Återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp får ske i olika stora amorteringar, och kapitalbeloppet och räntan får betalas med lägre frekvens än halvårsvisa amorteringar, om följande villkor uppfylls: a) Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp. b) Den första återbetalningen av kapitalbeloppet ska ske senast 24 månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp ska ha betalats tillbaka tolv månader efter kredittidens början. c) Ränta ska betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. d) Den genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga sju år och ett kvartal, förutom när det officiella exportkreditstöd som parterna tillhandahåller omfattar mer än 35 % av syndikatet för ett projekt i ett OECD-land som ligger över höginkomsttröskeln, den genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga fem år och ett kvartal e) Parten ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 5 i denna bilaga. 4. Fasta minimiräntesatser Om parterna beviljar statligt finansieringsstöd till lån med fast ränta gäller följande: a) När återbetalningstiden är högst tolv år ska parten tillämpa de gällande marknadsreferensräntor (SCIRR) som konstruerats i enlighet med artikel 20 i consensusöverenskommelsen. b) När återbetalningstiden är över tolv år ska för alla valutor ett påslag på 20 baspunkter göras på CIRR-satsen. KAPITEL III FÖRFARANDEN 5. Förhandsanmälan för projektfinansieringstransaktioner En part ska underrätta alla parter om avsikten att tillhandahålla stöd enligt villkoren i denna bilaga minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås. Anmälan ska lämnas i enlighet med bilaga V i consensusöverenskommelsen. Om någon part begär en förklaring när det gäller de villkor som gäller under denna period, ska den anmälande parten vänta ytterligare tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås. Tillägg 1 KRITERIER FÖR STÖDBERÄTTIGANDE FÖR PROJEKTFINANSIERINGSTRANSAKTIONER I. Grundläggande kriterier Transaktionen innebär/karakteriseras av följande: a) Finansiering av en viss ekonomisk enhet där långivaren accepterar att lånet kommer att återbetalas med medel från den ekonomiska enhetens betalningsflöde och intäkter och godkänner den ekonomiska enhetens tillgångar som säkerhet för lånet. b) Finansiering av exporttransaktioner med ett (rättsligt och ekonomiskt) oberoende projektföretag, t.ex. ett företag med ett särskilt syfte, för investeringsprojekt som har egna intäkter. c) Lämplig riskfördelning mellan projektparterna, t.ex. privata eller kreditvärdiga offentliga aktieägare, exportörer, borgenärer, avnämare, inbegripet tillräckligt med eget kapital. d) Projektets betalningsflöde är tillräckligt under hela återbetalningsperioden för att täcka driftskostnader och ränte- och återbetalningar på kapital utifrån. e) Projektets intäkter ska i första hand användas till driftskostnader och ränte- och återbetalningar på lån. f) En icke-statlig köpare/låntagare utan statlig återbetalningsgaranti (gäller dock inte statlig fullgörandegaranti, t.ex. avsättningsavtal). g) Tillgångsbaserade säkerheter för projektets intäkter/tillgångar, t.ex. överlåtelser av rättigheter, panter, intäktskonton. h) Begränsad eller ingen möjlighet att begära insatser från aktieägarna från den privata sektorn/projektägare efter fullgörande. II. Ytterligare kriterier för projektfinansieringstransaktioner i öginkomstländerna inom OECD Transaktionen innebär/karakteriseras av följande: a) Deltagande i ett lånesyndikat med privata finansinstitut som inte åtnjuter statsstödda exportkrediter, varvid 1. parten är en minoritetspartner och har jämlik status under lånets hela löptid, och 2. det officiella exportkreditstöd som parterna tillhandahåller omfattar mindre än 50 % av syndikatet. b) Premiesatser för allt statsstöd som inte underskrider den finansiering som erbjuds på den privata marknaden och som överensstämmer med motsvarande satser som tillämpas av andra privata finansinstitut som deltar i syndikatet. BILAGA XI FÖRTECKNING ÖVER DEFINITIONER I denna consensusöverenskommelse tillämpas följande definitioner: a) åtagande: en förklaring, oavsett form, genom vilken mottagarlandet, köparen, låntagaren, exportören eller det finansiella institutet underrättas om beredskapen eller avsikten att bevilja statsstöd. b) gemensam hållning: en överenskommelse mellan parterna om att för en viss transaktion eller under särskilda omständigheter godkänna vissa specifika finansiella villkor för statsstöd. Bestämmelserna om en gemensam hållning ska ersätta bestämmelserna i consensusöverenskommelsen endast i fråga om det projekt eller under de omständigheter som anges i den gemensamma hållningen. c) förmånlighetsgraden för bundet bistånd: vid gåvobistånd är förmånlighetsgraden 100 %. I fråga om lån motsvarar förmånlighetsgraden skillnaden mellan lånets nominella värde och det diskonterade dagsvärdet av framtida ränte- och kapitalbetalningar som ska göras av låntagaren. Denna skillnad uttrycks som en procentandel av lånets nominella värde. d) exportkontraktsvärde: det sammanlagda belopp som av köparen eller för dennes räkning ska betalas för exporterade varor eller tjänster, exklusive lokala kostnader enligt definitionen nedan. Vid leasing ska den andel av leasingavgiften som motsvarar räntan undantas. e) slutligt åtagande: i samband med en exportkredittransaktion (antingen i form av en enda transaktion eller i form av en kreditram) föreligger ett slutligt åtagande när en part lagt fast exakta och fullständiga finansiella villkor, antingen genom ömsesidig överenskommelse eller genom en ensidig åtgärd. f) räntestöd: en överenskommelse mellan en stat och banker eller andra finansiella institut vilken möjliggör beviljande av exportfinansiering till fast ränta på eller ovan CIRR-nivån. g) kreditram: ett arrangemang, oavsett form, för exportkrediter som omfattar en rad transaktioner, oavsett om dessa är knutna till ett visst projekt eller inte. h) lokala kostnader: utgifter för varor och tjänster i köparens land som är nödvändiga antingen för fullgörandet av exportörens kontrakt eller för fullföljandet av det projekt i vilket exportörens kontrakt ingår. Provisioner som ska betalas till exportörens ombud i köparlandet ingår inte i lokala kostnader. i) pure cover: statsstöd som tillhandahålls av en regering eller för dennas räkning och som endast gäller garanti eller försäkring av exportkredit, dvs. det ges inte statligt finansieringsstöd. j) återbetalningstid: den period som inleds vid kredittidens början, såsom denna definieras i denna bilaga, och som upphör på den i kontraktet angivna dagen för slutlig återbetalning av kapitalbeloppet. k) kredittidens början: 1. Delar eller komponenter (mellanprodukter) inbegripet relaterade tjänster: i fråga om delar eller komponenter börjar kredittiden senast den dag då köparen faktiskt mottar varorna eller på det vägda genomsnittliga datumet för köparens mottagande av varorna (inklusive tjänster i tillämpliga fall) eller, i fråga om tjänster, på dagen för överlämning av fakturorna till kunden eller kundens mottagande av tjänsterna. 2. Halvkapitalvaror, inbegripet relaterade tjänster–- maskiner eller utrustning, i allmänhet med ett relativt lågt värde per enhet, avsedda att användas i en industriell process eller för produktion eller kommersiell användning: när det gäller halvkapitalvaror börjar kredittiden senast den dag då köparen faktiskt mottar varorna eller på det vägda genomsnittliga datumet för köparens mottagande av varorna eller, om exportören ansvarar för idriftsättning, senast på dagen för idriftsättning eller, i fråga om tjänster, dagen för överlämning av fakturorna till kunden eller kundens mottagande av tjänsterna. När det gäller ett kontrakt för tillhandahållande av tjänster där tillhandahållaren ansvarar för idriftsättning börjar kredittiden senast på dagen för idriftsättning. 3. Kapitalvaror och tjänster i samband med ett projekt – maskiner eller utrustning med högt värde avsedda att användas i en industriell process eller för produktion eller kommersiell användning: — När det gäller ett kontrakt för försäljning av kapitalvaror bestående av enskilda enheter som kan användas var för sig börjar kredittiden senast den dag då köparen fysiskt tar varorna besittning eller senast på det vägda genomsnittliga datum då köparen fysiskt tar varorna i besittning. — I fråga om ett kontrakt för försäljning av kapitalutrustning för kompletta anläggningar eller fabriker där leverantören inte ansvarar för idriftsättning ska kredittiden senast börja den dag då köparen fysiskt ska ta hela den utrustning (exklusive reservdelar) som levereras enligt kontraktet i besittning. — Om exportören ansvarar för idriftsättning ska kredittiden senast börja vid tidpunkten för idriftsättning. — I fråga om tjänster ska kredittiden senast börja den dag då fakturorna överlämnas till kunden eller den dag kunden mottar tjänsten. När det gäller ett kontrakt för tillhandahållande av tjänster där tillhandahållaren ansvarar för idriftsättning börjar kredittiden senast på dagen för idriftsättning. 4. Kompletta anläggningar eller fabriker – kompletta produktionsenheter med högt värde som förutsätter användning av kapitalvaror: — I fråga om ett kontrakt för försäljning av kapitalutrustning för kompletta anläggningar eller fabriker där leverantören inte ansvarar för idriftsättning ska kredittiden senast börja den dag då köparen fysiskt tar hela den utrustning (exklusive reservdelar) som levereras enligt kontraktet i besittning. — Vid entreprenadkontrakt då entreprenören inte ansvarar för idriftsättning ska kredittiden senast börja den dag då byggnationen är avslutad. — Vid kontrakt då leverantören eller entreprenören enligt kontraktet ansvarar för idriftsättning ska kredittiden senast börja den dag då denne har avslutat installationen eller byggnationen samt de preliminära proven för att säkerställa att anläggningen är klar att tas i bruk. Detta gäller oavsett om anläggningen i enlighet med kontraktet övergår till köparen vid denna tidpunkt och oavsett om leverantören eller entreprenören har fortsatta åtaganden, t.ex. i form av en garanti för effektiv drift eller utbildning av lokal personal. — Om kontraktet innebär separat utförande av enskilda delar i ett projekt, ska kredittiden senast börja vid starttiden för varje enskild del eller den genomsnittliga tidpunkten för dessa starttider eller, om leverantören har ett kontrakt som inte omfattar hela projektet men en väsentlig del av det, starttiden för projektet som helhet. — I fråga om tjänster ska kredittiden senast börja den dag då fakturorna överlämnas till kunden eller den dag kunden mottar tjänsten. När det gäller ett kontrakt för tillhandahållande av tjänster där tillhandahållaren ansvarar för idriftsättning börjar kredittiden senast på dagen för idriftsättning. l) bundet bistånd: bistånd som rättsligt eller i praktiken är bundet till inköp av varor eller tjänster från givarlandet eller från ett begränsat antal länder. Det omfattar lån, gåvobistånd och kombinerade finansieringspaket med en förmånlighetsgrad på över 0 %. Denna definition ska tillämpas oavsett om bindningen består i ett formellt avtal eller någon form av informell överenskommelse mellan mottagaren och givarlandet eller om ett paket innehåller komponenter av de typer av stöd som anges i artikel 31 i consensusöverenskommelsen vilka inte fritt och oinskränkt kan användas till att finansiera inköp från mottagarlandet, praktiskt taget alla andra utvecklingsländer eller från parterna, eller om det gäller en praxis som DAC eller parterna anser som likvärdig med en sådan bindning. m) obundet bistånd: bistånd i form av lån eller gåvobistånd som fritt och oinskränkt kan användas till att finansiera inköp från vilket land som helst. n) genomsnittlig vägd återbetalningsperiod: den tid det tar att betala tillbaka hälften av kapitalbeloppet av en kredit. Detta beräknas som summan av tiden (räknad i år) mellan kredittidens början och varje återbetalningen av kapital vägd med andelen av kapitalet som återbetalas vid varje återbetalningsdatum.