L_2021330SV.01000101.xml 20.9.2021 SV Europeiska unionens officiella tidning L 330/1 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1529 av den 15 september 2021 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 212.2, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , med beaktande av Regionkommitténs yttrande ( 2 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 3 ) , och av följande skäl: (1) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 231/2014 ( 4 ) upphörde att gälla den 31 december 2020. För att unionens yttre åtgärder fortsatt ska vara verkningsfulla bör en ram för planering och utbetalning av stöd för yttre åtgärder bibehållas för perioden mellan 2021 och 2027. (2) Målet för ett instrument för stöd inför anslutningen är att förbereda stödmottagarna för ett framtida medlemskap i unionen och stödja deras anslutningsprocess. Det är därför av största vikt att ha ett särskilt instrument för stöd inför anslutningen till de stödmottagare som förtecknas i bilaga I för perioden 2021–2027 (IPA III) till stöd för utvidgningen, samtidigt som det säkerställs att dess mål och funktionssätt är förenliga med, och kompletterar, de allmänna målen för unionens yttre åtgärder såsom de fastställs i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), inbegripet respekt för de grundläggande rättigheterna och principerna samt skydd och främjande av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten. Detta instrument bör också komplettera instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (NDICI) inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 ( 5 ) . (3) I artikel 49 i EU-fördraget anges att varje europeisk stat som respekterar värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och som förbinder sig att främja dessa värden, får ansöka om att bli medlem av unionen. Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. (4) En europeisk stat som har ansökt om det kan bli medlem av unionen endast om det har bekräftats att den fullt ut uppfyller de anslutningskriterier som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn i juni 1993 ( Köpenhamnskriterierna ) och förutsatt att unionen har förmåga att integrera den nya medlemmen. Köpenhamnskriterierna gäller stabiliteten hos de institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter, förekomsten av en fungerande marknadsekonomi och kapaciteten att hantera konkurrenstrycket och marknadskrafterna i unionen samt kapaciteten att inte bara utnyttja rättigheterna utan även axla skyldigheterna enligt fördragen och att sträva efter att uppnå den politiska, ekonomiska och monetära unionens mål. (5) Unionens utvidgningspolitik är en strategisk investering i fred, säkerhet, stabilitet och välstånd i Europa och gör det möjligt för unionen att hantera globala utmaningar bättre. Den erbjuder också ökade ekonomiska möjligheter och handelsmöjligheter som gynnar både unionen och de länder som strävar efter att bli medlemsstater samtidigt som en gradvis övergång för stödmottagarna säkerställs. Utsikterna till medlemskap i unionen har en kraftfull omvälvande effekt, med positiva demokratiska, politiska, ekonomiska och samhälleliga förändringar. (6) Utvidgningsprocessen bygger på fastställda kriterier samt stränga och rättvisa villkor. Varje stödmottagare bedöms utifrån sina egna meriter. Bedömningen av de uppnådda framstegen och identifieringen av bristerna syftar till att ge incitament och vägledning för de stödmottagare som förtecknas i bilaga I att genomföra de nödvändiga långtgående reformerna. För att utvidgningen ska bli verklighet är ett kraftfullt engagemang för det grundläggande först av fortsatt avgörande betydelse. Strategin det grundläggande först kopplar samman rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter med de två andra avgörande områdena i anslutningsprocessen: ekonomisk styrning – ökat fokus på ekonomisk utveckling och förbättrad konkurrenskraft – och stärkta demokratiska institutioner och reform av den offentliga förvaltningen. Var och en av de tre grundpelarna är av avgörande betydelse för reformprocesserna hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I och behandlar de för människor viktigaste frågorna. Framstegen mot anslutning beror på varje sökandes respekt för unionens värden och dess förmåga att förbinda sig till och genomföra nödvändiga reformer för att anpassa sina politiska, institutionella, rättsliga, förvaltningsmässiga och ekonomiska system till unionens regler, standarder, politik och praxis. (7) Goda grannförbindelser och regionalt samarbete är väsentliga inslag i utvidgningsprocessen och är av avgörande betydelse för säkerheten och stabiliteten i unionen som helhet. Det är också viktigt med en definitiv, inkluderande och bindande lösning av bilaterala tvister. (8) Att omfamna och respektera europeiska kärnvärden är ett val och en nödvändighet för alla partner som strävar efter medlemskap i unionen. I linje med detta bör partnerna ta egenansvar och respektera europeiska värden fullt ut samt upprätthålla en världsordning som baseras på regler och värden och beslutsamt genomföra nödvändiga reformer i befolkningens intresse. Detta omfattar successiv anpassning till unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, särskilt i frågor där större gemensamma intressen står på spel, såsom restriktiva åtgärder och hantering av desinformation och andra hybridhot. (9) I sitt meddelande av den 6 februari 2018 med titeln Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan framhöll kommissionen de konkreta meritbaserade utsikterna till unionsmedlemskap för västra Balkan. Den 5 februari 2020 lade kommissionen fram en reviderad metod för anslutningsprocessen i sitt meddelande med titeln Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan , som godkändes av rådet. Kommissionen lade också fram en ekonomisk plan och investeringsplan för västra Balkan för dess långsiktiga återhämtning efter covid-19-krisen. (10) I Sofiaförklaringen av den 17 maj 2018 och Zagrebförklaringen av den 6 maj 2020 bekräftade unionen och dess medlemsstater sitt entydiga stöd för det europeiska perspektivet för västra Balkan och sitt engagemang på alla nivåer för att stödja regionens politiska, ekonomiska och sociala omvandling. I Zagrebförklaringen upprepade unionen och dess medlemsstater sin djupa solidaritet med partnerna på västra Balkan, i synnerhet mot bakgrund av covid-19-krisen. (11) Europeiska rådet har beviljat Republiken Albanien, Island, Montenegro, Republiken Nordmakedonien, Republiken Serbien och Republiken Turkiet status som kandidatland. Det har bekräftat det europeiska perspektivet för västra Balkan på grundval av stabiliserings- och associeringsprocessen, som förblir den gemensamma ramen för förbindelserna med västra Balkan. Utan att det påverkar ståndpunkter om status eller eventuella framtida beslut som fattas av Europeiska rådet eller rådet, får de länder som har ett sådant europeiskt perspektiv och som inte har beviljats status som kandidatland betraktas som potentiella kandidater enbart vid tillämpning av denna förordning. I mars 2015 bad Islands regering unionen att inte längre betrakta Island som ett kandidatland, dock utan att officiellt dra tillbaka Islands ansökan om medlemskap. (12) Stödet bör också tillhandahållas i överensstämmelse med de avtal som unionen ingått med de stödmottagare som förtecknas i bilaga I. Stödet inom ramen för denna förordning bör i huvudsak inriktas på att bistå de stödmottagare som förtecknas i bilaga I för att stärka de demokratiska institutionerna och rättsstaten, reformera rättsväsendet och den offentliga förvaltningen, respektera de grundläggande rättigheterna, inbegripet för personer som tillhör minoriteter, och främja jämställdhet, tolerans, social delaktighet och icke-diskriminering, inbegripet när det gäller personer i utsatta situationer, barn eller personer med funktionsnedsättning. Det bör också främja utvecklingen av en social marknadsekonomi i linje med de centrala principer och rättigheter som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som Europaparlamentet, rådet och kommissionen högtidligt proklamerade och undertecknade den 17 november 2017 ( 6 ) . Det bör inte främja åtgärder som bidrar till någon form av segregering eller social utestängning. (13) Eftersom goda grannförbindelser och regionalt samarbete är grundläggande delar av utvidgningsprocessen bör stödet också fortsätta att understödja de ansträngningar som de stödmottagare som förtecknas i bilaga I gör för att främja regionalt, makroregionalt och gränsöverskridande samarbete och territoriell utveckling, inbegripet genom genomförandet av unionens makroregionala strategier. Dessa program bör bidra ytterligare till hög synlighet för stödet i unionen och i de stödmottagare som förtecknas i bilaga I. Stödet inom ramen för denna förordning bör också stärka stödmottagarnas ekonomiska och sociala utveckling och ekonomiska styrning, gynna ekonomisk integration med unionens inre marknad, inbegripet tullsamarbete, främja öppen och rättvis handel som ligger till grund för en agenda för smart och hållbar tillväxt för alla, inbegripet genom att genomföra politiken för regional utveckling och sammanhållning, politiken för jordbruks- och landsbygdsutveckling, social- och sysselsättningspolitiken, inbegripet arbetskraftens rörlighet, utvecklingen av den digitala ekonomin och det digitala samhället samt främja forskning och innovation, även inom ramen för flaggskeppsinitiativet En digital agenda för västra Balkan från 2018. (14) Åtgärder inom ramen för IPA III bör stödja försoning, fredsbyggande och konfliktförebyggande genom medlingsinsatser, förtroendeskapande åtgärder och processer som främjar rättvisa, sanningssökande, gottgörelse och garantier för icke-upprepning. (15) Stöd inom ramen för denna förordning bör användas för att stärka hälsosäkerheten och beredskapen inför hot mot folkhälsan samt för att, tillsammans med andra unionsinstrument, ta itu med den kraftiga ekonomiska chock som covid-19-utbrottet har orsakat och lindra dess allvarliga socioekonomiska effekter genom att mobilisera resurser för att påskynda regionens ekonomiska återhämtning. (16) Särskild tonvikt bör läggas vid att skapa ytterligare möjligheter för ungdomar, inklusive unga yrkesverksamma, samtidigt som det säkerställs att sådana möjligheter bidrar till den socioekonomiska utvecklingen för de stödmottagare som förtecknas i bilaga I. Stöd inom ramen för denna förordning bör också syfta till att hantera kompetensflykt. (17) Unionens ansträngningar för att stödja reformframsteg hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I genom finansiering inom ramen för IPA III bör kommuniceras på ett bra sätt av dessa stödmottagare samt av unionen. I detta avseende bör unionen stärka kommunikations- och kampanjinsatserna för att säkerställa att finansieringen inom ramen för IPA III synliggörs. (18) Unionen bör stödja övergången mot anslutning till gagn för de stödmottagare som förtecknas i bilaga I genom att beakta medlemsstaternas erfarenheter. Sådant samarbete bör i synnerhet inriktas på att förmedla de erfarenheter som medlemsstaterna har förvärvat under sina egna reformprocesser. (19) Att stärka rättsstatsprincipen, däribland rättsväsendets oberoende, kampen mot korruption, penningtvätt och organiserad brottslighet, samt transparens, goda styrelseformer på alla nivåer och reform av den offentliga förvaltningen, inbegripet på områdena offentlig upphandling, konkurrens och statligt stöd, är fortfarande centrala utmaningar och avgörande för att stödmottagarna ska kunna närma sig unionen och förbereda sig för att fullt ut åta sig de förpliktelser som ett medlemskap i unionen medför. Med tanke på det långsiktiga perspektivet för de reformer som eftersträvas på dessa områden och behovet av att uppnå resultat, bör det ekonomiska stöd som ges i enlighet med denna förordning hantera de frågorna så tidigt som möjligt. (20) I enlighet med principen om deltagandedemokrati bör kommissionen hos varje stödmottagare som förtecknas i bilaga I uppmuntra till stärkande av parlamentarisk kapacitet, parlamentarisk tillsyn, demokratiska förfaranden och rättvis representation. (21) Ett förstärkt strategiskt och operativt säkerhetssamarbete mellan unionen och de stödmottagare som förtecknas i bilaga I är avgörande för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt ta itu med säkerhetshoten och hoten från den organiserade brottsligheten och terrorismen. (22) Samarbete om migration på internationell och regional nivå, inbegripet att ytterligare befästa kapaciteten inom gränsförvaltning och migrationshantering, säkerställa tillgång till internationellt skydd, utbyta relevant information, förbättra gränskontrollerna och ansträngningarna för att hantera irreguljär migration, ta itu med tvångsfördrivning och bekämpa människohandel och människosmuggling, är en viktig aspekt av samarbetet mellan unionen och de stödmottagare som förtecknas i bilaga I. (23) Kommunikationskapaciteten hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I bör förbättras för att säkerställa allmänhetens stöd för och förståelse av unionens värden och de fördelar och skyldigheter som ett potentiellt medlemskap i unionen innebär, samtidigt som desinformation hanteras. (24) Det är nödvändigt att unionen leder övergången till en frisk planet och en mer sammankopplad värld. Den europeiska gröna given som fastställs i kommissionens meddelande av den 11 december 2019 utgör ett förnyat åtagande och en ny strategisk ram för att uppnå det globala målet. Unionen bör använda sitt inflytande, sin sakkunskap och sitt ekonomiska stöd för att mobilisera de stödmottagare som förtecknas i bilaga I så att de ansluter sig till unionen på en hållbar väg. Denna förordning bör därför främja den gröna agendan genom att förstärka miljöskyddet, bidra till begränsningen av klimatförändringarna och ökad motståndskraft mot klimatförändringarna och påskynda övergången till en koldioxidsnål ekonomi. (25) De stödmottagare som förtecknas i bilaga I behöver vara bättre rustade för att hantera globala utmaningar, såsom hållbar utveckling och klimatförändringar, och anpassa sig till unionens insatser för att hantera dessa problem. För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar ( 7 ) och Förenta nationernas mål för hållbar utveckling bör IPA III bidra till att integrera klimatfrågor i unionens politik och till uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska bidra till klimatmålen och till ambitionen att 7,5 % av budgeten 2024 och 10 % av budgeten 2026 och 2027 ska återspegla utgifterna för biologisk mångfald, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Åtgärder inom ramen för IPA III förväntas bidra med 18 % av IPA III:s totala finansieringsram till klimatmål, med målet att öka denna procentandel till 20 % senast 2027. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under utarbetandet och genomförandet av IPA III och det övergripande bidraget från IPA III bör beaktas i relevanta utvärderingar och översyner. (26) Åtgärder inom ramen för IPA III bör stödja genomförandet av Förenta Nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs i september 2015, som en universell agenda, som unionen och dess medlemsstater är fast beslutna att genomföra och som alla stödmottagare som förtecknas i bilaga I har godkänt. För att uppnå dessa mål bör åtgärder som vidtas inom ramen för IPA III, utöver åtgärder där klimatet är ett av huvudmålen, när så är möjligt integrera miljöhållbarhets- och klimatförändringsmålen i alla sektorer, med särskild uppmärksamhet på miljöskydd och bekämpningen av gränsöverskridande föroreningar, och de bör också sträva efter grön tillväxt i nationella och lokala strategier och därvid främja hållbarhetskriterier vid offentlig upphandling. Åtgärder inom ramen för IPA III bör vara förenliga med principen om att inte orsaka skada och i möjligaste mån efterleva unionens taxonomi, särskilt för att säkerställa hållbarheten hos investeringar på västra Balkan och i Turkiet. (27) Genomförandet av denna förordning bör vägledas av principerna om jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt och bör syfta till att skydda och främja kvinnors och flickors rättigheter i linje med EU:s handlingsplaner för jämställdhet och relevanta rådsslutsatser och internationella konventioner, bland annat rådets slutsatser av den 10 december 2018 om kvinnor, fred och säkerhet. En förstärkning av jämställdheten och kvinnors och flickors egenmakt i unionens yttre åtgärder och ökade insatser för att uppnå de minimistandarder för prestanda som anges i EU:s handlingsplaner för jämställdhet bör leda till ett jämställdhetsinriktat och omdanande förhållningssätt i samarbetet mellan unionen och de stödmottagare som förtecknas i bilaga I. Jämställdhet bör återspeglas och integreras i genomförandet av denna förordning. (28) I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela IPA III:s löptid, som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel ( 8 ) , för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. (29) Kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa att deras stöd uppfyller kraven på överensstämmelse, samstämmighet, enhetlighet och komplementaritet, särskilt genom regelbundna samråd och täta informationsutbyten i alla skeden av stödprocessen, inbegripet på lokal nivå. Nödvändiga steg bör också tas för att säkerställa bättre samordning och komplementaritet med andra givare, inklusive genom regelbundna samråd. Kommissionen bör säkerställa att vederbörliga samråd hålls med berörda parter i de stödmottagare som förtecknas i bilaga I, inbegripet i förekommande fall organisationer i det civila samhället och lokala och regionala myndigheter, och att de i god tid får tillgång till relevant information, så att de kan spela en meningsfull roll vid utformningen och genomförandet av programmen och de relaterade övervakningsförfarandena. Det civila samhället bör få en mer framträdande roll inom program som genomförs genom statliga organ och i sin egenskap av direktmottagare av unionsstöd. På samma sätt bör unionsstödet också stödja människorättsförsvarare. (30) Prioriteringarna för de åtgärder som syftar till att uppnå målen på de relevanta politikområden som får stöd enligt denna förordning bör fastställas i en programplaneringsram som utarbetas av kommissionen, för löptiden för unionens fleråriga budgetram för perioden 2021–2027 ( programplaneringsramen för IPA ). Programplaneringsramen för IPA bör utarbetas i partnerskap med de stödmottagare som förtecknas i bilaga I, i linje med den övergripande politiska ramen och de övergripande politiska principerna samt med de allmänna och specifika mål som fastställs i denna förordning, och bör vederbörligen beakta relevanta nationella strategier. Programplaneringsramen för IPA bör identifiera områden som ska få stöd, med en vägledande fördelning för varje stödområde, inbegripet en uppskattning av de klimatrelaterade utgifterna. (31) Det är av gemensamt intresse för unionen och de stödmottagare som förtecknas i bilaga I att påskynda de ansträngningar som de stödmottagare som förtecknas i bilaga I gör med att reformera sina politiska, rättsliga och ekonomiska system med sikte på medlemskap i unionen. Stödet bör grundas på både en prestationsbaserad metod och principen om skälig andel, varvid framsteg säkerställs för alla stödmottagare som förtecknas i bilaga I. Stödet bör vara riktat och anpassas till deras specifika omständigheter, med beaktande av ytterligare ansträngningar som krävs för att uppfylla denna förordnings mål. Behoven och kapaciteten hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I bör beaktas i enlighet med principen om skälig andel för att undvika oproportionellt lågt stöd jämfört med andra stödmottagare. Stödet inom ramen för denna förordning bör differentieras i fråga om omfattning och intensitet i enlighet med prestationerna av de stödmottagare som förtecknas i bilaga I, särskilt deras engagemang för och framsteg med att genomföra reformer, särskilt vad gäller rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, demokratiska institutioner och reform av den offentliga förvaltningen, ekonomisk utveckling och konkurrenskraft. (32) Om de relevanta indikatorerna visar en betydande tillbakagång eller ihållande brist på framsteg i fråga om en stödmottagare som förtecknas i bilaga I på de områden som omfattas av strategin det grundläggande först , bör stödets omfattning och intensitet ändras i enlighet med detta, utan att det påverkar rådets befogenheter att anta restriktiva åtgärder efter ett beslut om att helt eller delvis avbryta eller begränsa de ekonomiska och finansiella förbindelserna med ett eller flera tredjeländer i enlighet med artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och utan att det påverkar kommissionens befogenhet att tillfälligt avbryta betalningar eller genomförandet av finansieringsöverenskommelser i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 9 ) ( budgetförordningen ). Vederbörlig hänsyn bör tas till stödmottagarnas respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i internationell rätt. (33) Kommissionen bör varje år bedöma genomförandet av programplaneringsramen för IPA och beskriva hur den prestationsbaserade metoden och principen om skälig andel har genomförts. Den bedömningen bör också omfatta lägesrapporten om finansieringsnivån för varje mål samt för varje stödmottagare som förtecknas i bilaga I. Den bör dessutom göra det möjligt för den kommitté som inrättas genom denna förordning att få tillräcklig information för att bistå kommissionen. (34) Kommissionen bör säkerställa att det finns tydliga mekanismer för övervakning och utvärdering för att åstadkomma en effektiv ansvarsskyldighet och transparens vid genomförandet av unionens budget och för att säkerställa en effektiv bedömning av de framsteg som gjorts med att uppnå målen för denna förordning. När det är möjligt och lämpligt bör resultaten av unionens åtgärder övervakas och utvärderas på grundval av på förhand fastställda, transparenta, landspecifika och mätbara indikatorer som är anpassade till IPA III:s särdrag och mål. (35) Övergången från kommissionens direkta förvaltning av föranslutningsmedel till stödmottagarnas indirekta förvaltning bör ske successivt och i linje med dessa stödmottagares respektive kapacitet, med beaktande av principerna om goda styrelseformer. Kommissionen bör vidta lämpliga tillsynsåtgärder som säkerställer skydd av unionens ekonomiska intressen och bör vid behov kunna vända tillbaka den övergången. Stödet bör även fortsättningsvis gå genom de strukturer och instrument som har visat sig fungera under föranslutningsprocessen. (36) Unionen bör sträva efter den mest effektiva användningen av tillgängliga resurser i syfte att optimera effekterna av sina yttre åtgärder. Detta bör uppnås genom samstämmighet, enhetlighet och komplementaritet med unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder samt genom synergier med annan unionspolitik och andra unionsprogram, såsom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 ( 10 ) , Erasmus+, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 ( 11 ) , programmet Kreativa Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 ( 12 ) , den europeiska gröna given, Fonden för en rättvis omställning inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1056 ( 13 ) , och Fonden för ett sammanlänkat Europa inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 ( 14 ) , inbegripet, i förekommande fall, samstämmighet och komplementaritet med makroekonomiskt stöd. (37) För att maximera effekten av samlade insatser för att uppnå ett gemensamt mål, bör IPA III kunna bidra till åtgärder enligt andra program, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. (38) Unionsfinansiering inom ramen för IPA III bör användas för att finansiera åtgärder inom den internationella dimensionen av Erasmus+, vilken bör genomföras i enlighet med förordning (EU) 2021/817. (39) Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, priser, upphandling och indirekt förvaltning samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget. (40) Eftersom respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning och en ändamålsenlig unionsfinansiering enligt budgetförordningen, kan stödet avbrytas om en stödmottagare som förtecknas i bilaga I orsakar försämring av situationen för demokrati, mänskliga rättigheter eller rättsstatsprincipen. (41) Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till uppnåendet av åtgärdernas specifika mål och åstadkommer resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, administrativa bördor och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Det bör inbegripa att överväga användningen av enhetsbelopp, schablonsatser, bidrag till enhetskostnader och finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, i den mening som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. (42) Unionen bör fortsätta att tillämpa gemensamma regler för genomförandet av dess yttre åtgärder. Regler och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder fastställs i förordning (EU) 2021/947. Ytterligare detaljerade bestämmelser bör fastställas för hanteringen av specifika situationer, i synnerhet när det gäller politikområdena gränsöverskridande samarbete, jordbruk och landsbygdsutveckling. (43) Yttre åtgärder genomförs ofta i en instabil miljö vilket kräver en kontinuerlig och snabb anpassning till de föränderliga behoven hos unionens partner och till globala utmaningar såsom mänskliga rättigheter, demokrati och goda styrelseformer, säkerhet och stabilitet, klimatförändring och miljö, irreguljär migration och tvångsfördrivning och deras bakomliggande orsaker. Förenande av principen om förutsägbarhet med behovet att reagera snabbt på nya behov innebär därför anpassning av det finansiella genomförandet av programmen. För att öka unionens förmåga att svara på oförutsedda behov och samtidigt respektera principen att unionens budget fastställs årsvis, bör denna förordning bibehålla den flexibilitet som är möjlig enligt budgetförordningen vad gäller andra politikområden, nämligen i form av överföringar och ingående av nya åtaganden för anslagna medel, utan att de syften och mål som anges i den här förordningen frångås. Detta kommer att säkerställa att unionsmedlen används effektivt, både för unionsmedborgarna och för de stödmottagare som förtecknas i bilaga I, varigenom de unionsmedel som är tillgängliga för insatser inom unionens yttre åtgärder maximeras. (44) Den nya Europeiska fonden för hållbar utveckling plus (EFHU+), inrättad genom förordning (EU) 2021/947, som bygger vidare på sin föregångare, bör utgöra ett integrerat finansiellt paket som tillhandahåller finansiell kapacitet i form av bidrag, budgetgarantier och andra finansiella instrument i hela världen, inbegripet till de stödmottagare som förtecknas i bilaga I. Förvaltningen av de EFHU+-insatser som omfattar västra Balkan och genomförs inom ramen för den här förordningen bör säkerställas av investeringsramen för västra Balkan. Styrkommittén för investeringsramen för västra Balkan omfattar de stödmottagare från västra Balkan som förtecknas i bilaga I, bidragsgivarna till den europeiska gemensamma fonden för västra Balkan, relevanta finansiella institut och relevanta regionala organisationer, beroende på vad som är lämpligt. Den särskilda strategiska styrelsen för de EFHU+-insatser som omfattar västra Balkan bör även fortsättningsvis vara lika inkluderande. (45) Garantin för yttre åtgärder, inrättad genom förordning (EU) 2021/947, stöder EFHU+-verksamhet, och IPA III bör bidra till att täcka behoven av avsättningar när det gäller insatser till förmån för de stödmottagare som förtecknas i bilaga I, inbegripet avsättningar och förpliktelser i samband med makroekonomiskt stöd i form av lån. (46) Det är viktigt att säkerställa att programmen för gränsöverskridande samarbete genomförs i överensstämmelse med den ram som fastställts i programmen för yttre åtgärder och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 ( 15 ) . Särskilda bestämmelser för medfinansiering bör fastställas i den här förordningen. (47) De årliga eller fleråriga handlingsplaner och åtgärder som avses i denna förordning utgör arbetsprogram inom ramen för budgetförordningen. Årliga eller fleråriga handlingsplaner består av en uppsättning åtgärder samlade i ett dokument. (48) I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ( 16 ) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 ( 17 ) , (Euratom, EG) nr 2185/96 ( 18 ) och (EU) 2017/1939 ( 19 ) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 ( 20 ) . I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. De stödmottagare som förtecknas i bilaga I bör också utan dröjsmål till kommissionen rapportera oriktigheter, inbegripet bedrägerier, som har blivit föremål för ett första administrativt eller rättsligt konstaterande och hålla kommissionen underrättad om hur de administrativa och rättsliga förfarandena fortskrider. Med tanke på målet om en anpassning till god praxis i medlemsstaterna bör rapporteringen ske elektroniskt med hjälp av det system för hantering av oriktigheter som inrättats av kommissionen. (49) Stöd inom ramen för denna förordning bör genomföras på ett transparent, ansvarigt och opolitiskt sätt. Kommissionen bör noga övervaka detta, inbegripet på lokal nivå. (50) Kommunikation främjar den demokratiska debatten, stärker den institutionella kontrollen och granskningen av unionsfinansiering och bidrar till att öka unionens trovärdighet. Unionen och mottagarna av unionsfinansiering bör öka synligheten för unionens åtgärder och bör på lämpligt sätt kommunicera mervärdet av unionens stöd. I det avseendet bör, i enlighet med budgetförordningen, avtal som ingås med mottagare av unionsfinansiering innefatta skyldigheter att säkerställa lämplig synlighet, och kommissionen bör agera på lämpligt sätt i god tid om dessa skyldigheter inte fullgörs. (51) I syfte att beakta förändringar av utvidgningspolitikens ram eller väsentlig utveckling hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att anpassa och uppdatera de tematiska prioriteringar för stöd som förtecknas i bilagorna II och III samt för att anta en delegerad akt för att komplettera denna förordning genom fastställande av vissa specifika mål och tematiska prioriteringar för stöd. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ( 21 ) . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. (52) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, särskilt när det gäller särskilda villkor och strukturer för indirekt förvaltning med de stödmottagare som förtecknas i bilaga I och när det gäller genomförande av stöd till landsbygdsutveckling, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 ( 22 ) . När de enhetliga villkoren för tillämpningen av den här förordningen fastställs bör hänsyn tas till de erfarenheter som gjorts vid förvaltningen och genomförandet av tidigare föranslutningsstöd. Dessa enhetliga villkor bör ändras om utvecklingen så kräver. (53) Den kommitté som inrättas enligt denna förordning bör även ha behörighet när det gäller rättsakter och åtaganden enligt rådets förordning (EG) nr 1085/2006 ( 23 ) och förordning (EU) nr 231/2014 samt för genomförandet av artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 389/2006 ( 24 ) . (54) Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (55) För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd på det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I Allmänna bestämmelser Artikel 1 Innehåll Genom denna förordning fastställs instrumentet för stöd inför anslutningen ( IPA III ) för perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027 ( den fleråriga budgetramen 2021–2027 ). I förordningen fastställs målen för IPA III, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsstöd och reglerna för tillhandahållande av sådant stöd. Artikel 2 Definition I denna förordning gäller följande definition:gränsöverskridande samarbete: samarbete mellan a) medlemsstater och de stödmottagare som förtecknas i bilaga I till denna förordning enligt artikel 3.1 b i förordning (EU) 2021/1059, b) två eller flera stödmottagare som förtecknas i bilaga I till denna förordning, eller c) stödmottagare som förtecknas i bilaga I till denna förordning och länder och territorier som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2021/947. Artikel 3 Målen för IPA III 1. Det allmänna målet för IPA III är att stödja de stödmottagare som förtecknas i bilaga I vid antagandet och genomförandet av de politiska, institutionella, rättsliga, administrativa, sociala och ekonomiska reformer som krävs för att efterleva unionens värden och successivt anpassa sig till unionens regler, normer, politik och praxis ( regelverket ) med sikte på framtida medlemskap i unionen, och därigenom bidra till ömsesidig stabilitet, säkerhet, fred och välstånd. 2. IPA III ska ha följande specifika mål: a) Stärka rättsstatsprincipen, demokratin, respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inbegripet genom främjande av rättsväsendets oberoende, en förstärkt säkerhet och kampen mot korruption och organiserad brottslighet, efterlevnad av internationell rätt, mediefrihet och akademisk frihet och en gynnsam miljö för det civila samhället, främja icke-diskriminering och tolerans, säkerställa respekten för rättigheterna för personer som tillhör minoriteter och främja jämställdhet och förbättra migrationshanteringen, inbegripet gränsförvaltningen och hanteringen av irreguljär migration, och ta itu med tvångsfördrivning. b) Stärka den offentliga förvaltningens effektivitet och främja transparens, strukturreformer och goda styrelseformer på alla nivåer, inbegripet inom offentlig upphandling och statligt stöd. c) Utforma regler, normer, politik och praxis för de stödmottagare som förtecknas i bilaga I så att de anpassas till unionens och stärka det regionala samarbetet, försoningsprocessen, goda grannförbindelser samt direkta personkontakter och strategisk kommunikation. d) Stärka den ekonomiska och sociala utvecklingen och sammanhållningen med särskild uppmärksamhet på ungdomar, bland annat genom utbildning av god kvalitet och sysselsättningspolitik, genom stöd till investeringar och den privata sektorns utveckling, med fokus på små och medelstora företag samt på jordbruks- och landsbygdsutveckling. e) Stärka miljöskyddet, öka motståndskraften mot klimatförändringar, påskynda övergången till en koldioxidsnål ekonomi, utveckla den digitala ekonomin och det digitala samhället samt stärka den hållbara konnektiviteten i alla dess dimensioner. f) Stödja territoriell sammanhållning och gränsöverskridande samarbete över land- och sjögränser, inbegripet transnationellt och interregionalt samarbete. 3. I enlighet med de specifika målen får stödet på lämpligt sätt inriktas på följande tematiska prioriteringar: a) På ett tidigt stadium fastställa och främja att de institutioner som är nödvändiga för att säkra rättsstatsprincipen fungerar som de ska och ytterligare befästa demokratiska institutioner. b) Stärka förmågan att hantera migrationsutmaningar på regional och internationell nivå. c) Stärka förmågan till strategisk kommunikation, inklusive kommunikation till allmänheten om nödvändiga reformer för att uppfylla unionens kriterier för medlemskap. d) Förstärka goda styrelseformer och reformera offentlig förvaltning i enlighet med principerna för offentlig förvaltning. e) Stärka den finanspolitiska och ekonomiska styrningen. f) Stärka alla aspekter av goda grannförbindelser, regional stabilitet och ömsesidigt samarbete. g) Stärka unionens och dess partner kapacitet att förebygga konflikter, skapa fred och hantera för- och efterkrisbehov. h) Stärka kapaciteten, oberoendet och mångfalden i det civila samhällets organisationer. i) Främja anpassningen av stödmottagarnas regler, standarder, politik och praxis till unionens. j) Främja jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt. k) Öka tillgången till och höja kvaliteten på utbildning, fortbildning och livslångt lärande på alla nivåer och erbjuda stöd till kulturella och kreativa sektorer och idrott. l) Främja sysselsättning av god kvalitet och tillträde till arbetsmarknaden. m) Främja socialt skydd och inkludering samt bekämpa fattigdom. n) Främja smarta, hållbara, inkluderande och säkra transporter, ta bort flaskhalsar i viktig infrastruktur och förbättra energisäkerheten och energidiversifieringen. o) Förbättra förhållandena inom den privata sektorn och stärka företagens konkurrenskraft, framför allt när det gäller små och medelstora företag. p) Förbättra tillgången till digital teknik och digitala tjänster och stärka forskning, teknisk utveckling och innovation. q) Bidra till en tryggad och säker livsmedels- och vattenförsörjning. r) Skydda miljön och förbättra miljökvaliteten. s) Samarbeta med de stödmottagare som förtecknas i bilaga I när det gäller fredlig användning av kärnenergi inom hälsa, jordbruk och livsmedelssäkerhet. t) Öka jordbruks-, livsmedels- och fiskerisektorns förmåga att hantera konkurrenstryck och marknadskrafter. 4. För att främja goda grannförbindelser, unionens integration och socioekonomisk utveckling får stöd för gränsöverskridande samarbete mellan de stödmottagare som förtecknas i bilaga I på lämpligt sätt inriktas på följande tematiska prioriteringar: a) Främjande av sysselsättning, arbetskraftens rörlighet och social och kulturell delaktighet över gränserna. b) Miljöskydd och främjande av anpassning till klimatförändringar, begränsning av klimatförändringar, samt riskförebyggande och riskhantering. c) Främjande av hållbara transporter och förbättring av offentlig infrastruktur. d) Främjande av den digitala ekonomin och det digitala samhället. e) Främjande av turism och bevarande och främjande av kultur- och naturarvet. f) Investeringar i ungdomar, idrott, utbildning och färdigheter. g) Främjande av lokal och regional styrning. h) Främjande av gränsöverskridande initiativ för att främja försoning och övergångsrättvisa. i) Stärkande av konkurrenskraften, företagsklimatet och utvecklingen av små och medelstora företag, handel och investeringar. j) Förstärkning av forskning, teknisk utveckling, innovation och digital teknik. 5. De tematiska prioriteringarna för tillhandahållande av stöd i enlighet med behoven och kapaciteten hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I beskrivs närmare i bilaga II. De tematiska prioriteringarna för det gränsöverskridande samarbetet mellan de stödmottagare som förtecknas i bilaga I beskrivs närmare i bilaga III. Var och en av dessa tematiska prioriteringar kan bidra till att mer än ett specifikt mål uppnås. 6. Kommissionen ges befogenhet att, före antagandet av programplaneringsramen för IPA, anta en delegerad akt i enlighet med artiklarna 14 och 15 med avseende på komplettering av denna förordning genom fastställande av vissa specifika mål och tematiska prioriteringar för stöd som rör de frågor som avses i punkt 3 a–m och r och punkt 4 a–j i den här artikeln. Artikel 4 Budget 1. Finansieringsramen för genomförandet av IPA III för perioden 2021–2027 ska vara 14 162 000 000 EUR i löpande priser. 2. Det belopp som anges i punkt 1 i denna artikel får användas för att finansiera stödåtgärder för genomförandet av IPA III, såsom förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive gemensamma it-system i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) 2021/947. Artikel 5 Bestämmelser som gäller flera program 1. Vid genomförandet av denna förordning ska samstämmighet, synergier och komplementaritet med andra områden av unionens yttre åtgärder och med annan relevant unionspolitik och andra relevanta unionsprogram, och en konsekvent politik för utveckling, säkerställas. 2. Förordning (EU) 2021/947 ska tillämpas på verksamhet som genomförs enligt den här förordningen om detta anges i den här förordningen. 3. IPA III ska bidra med medel till åtgärder som genomförs och förvaltas i enlighet med förordning (EU) 2021/817. Förordning (EU) 2021/817 är tillämplig på användningen av dessa medel. Bidraget från IPA III ska därför ingå i det gemensamma programplaneringsdokument som avses i artikel 13.6 i förordning (EU) 2021/947 och antas i enlighet med de förfaranden som fastställs i den förordningen. Det programplaneringsdokumentet ska innehålla ett vägledande minimibelopp som ska anslås till åtgärder som fastställs inom ramen för förordning (EU) 2021/817. 4. Stödet inom ramen för denna förordning får tillhandahållas för den typ av åtgärder som avses inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden, vilkas specifika mål och tillämpningsområde för stöd anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 ( 25 ) , Europeiska socialfonden+, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 ( 26 ) , och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, som kommer att inrättas genom en Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013. 5. Europeiska regionala utvecklingsfonden ska bidra till program eller åtgärder som inrättas för gränsöverskridande samarbete mellan de stödmottagare som förtecknas i bilaga I och en eller flera medlemsstater. Kommissionen ska anta dessa program och åtgärder i enlighet med artikel 17.3 i denna förordning. Beloppet för bidraget från IPA III-anslag för gränsöverskridande samarbete, som avses i artikel 10.3 i förordning (EU) 2021/1059, ska fastställas i enlighet med den artikeln. Program avseende IPA III-anslag för gränsöverskridande samarbete ska förvaltas i enlighet med förordning (EU) 2021/1059. 6. IPA III får bidra till transnationella och interregionala samarbetsprogram eller åtgärder som inrättas och genomförs enligt förordning (EU) 2021/1059, med beaktande av, i tillämpliga fall, makroregionala strategier eller havsområdesstrategier, och i vilka de stödmottagare som förtecknas i bilaga I till den här förordningen deltar. Om transnationella och interregionala samarbetsprogram eller åtgärder även får stöd genom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete ska en förfinansiering betalas ut i enlighet artikel 22.5 i förordning (EU) 2021/947. 7. Om det är lämpligt får andra unionsprogram bidra till åtgärder som fastställs inom ramen för denna förordning i enlighet med artikel 9, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Denna förordning får också bidra till åtgärder som fastställts inom andra unionsprogram, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. I sådana fall ska det i det arbetsprogram där dessa åtgärder ingår fastställas vilken uppsättning regler som ska vara tillämplig. 8. För att säkerställa att unionens finansiering är enhetlig och effektiv, eller för att främja regionalt samarbete, får kommissionen, om det är vederbörligen motiverat, besluta att även andra länder, territorier eller regioner som annars inte skulle vara berättigade till stöd enligt artikel 3.1 ska omfattas av de handlingsplaner och åtgärder som avses i artikel 9.1, förutsatt att den plan eller åtgärd som ska genomföras är av global, regional eller gränsöverskridande karaktär. KAPITEL II Strategisk planering Artikel 6 Politisk ram och allmänna principer 1. Den ram för utvidgningspolitiken som fastställts av Europeiska rådet och rådet, de avtal som fastställer rättsligt bindande förbindelser med de stödmottagare som förtecknas i bilaga I samt resolutioner från Europaparlamentet, meddelanden från kommissionen och gemensamma meddelanden från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ska utgöra den övergripande politiska ramen för genomförandet av denna förordning. Kommissionen ska säkerställa samstämmighet mellan stödet inom ramen för denna förordning och ramen för utvidgningspolitiken. 2. Program och åtgärder inom ramen för IPA III ska för uppnåendet av de specifika mål som anges i artikel 3.2 integrera de horisontella prioriteringarna klimatförändringar, miljöskydd, mänskliga rättigheter och jämställdhet för att främja integrerade åtgärder som kan skapa sidovinster och uppfylla flera olika mål på ett samstämmigt sätt. I tillämpliga fall ska programmen och åtgärderna ta hänsyn till samband mellan målen för hållbar utveckling, inbegripet målen om främjande av fredliga och inkluderande samhällen samt om fattigdomsminskning. 3. Kommissionen ska i samverkan med medlemsstaterna bidra till genomförandet av unionens åtaganden för större öppenhet och ansvarsskyldighet vid tillhandahållande av stöd, inbegripet genom att göra information om stödets omfattning och fördelning tillgänglig via webbaserade databaser, och ska säkerställa att uppgifterna är jämförbara och att det är enkelt att få tillgång till dem, dela med sig av dem och offentliggöra dem. 4. Kommissionen och medlemsstaterna ska samarbeta för att säkerställa samstämmighet och sträva efter att undvika överlappning mellan stöd inom ramen för denna förordning och annat stöd som tillhandahålls av unionen, medlemsstaterna och Europeiska investeringsbanksgruppen, i överensstämmelse med de fastställda riktlinjerna för förstärkt operativ samordning på området yttre bistånd, inbegripet genom förstärkt samordning med medlemsstaterna på lokal nivå, och genom harmonisering av politik och förfaranden, särskilt de internationella principerna för utvecklingseffektivitet. Sådan samordning ska innefatta regelbundna och lägliga samråd samt ett tätt informationsutbyte i alla skeden av stödprocessen, innefatta inkluderande möten i syfte att samordna stödet, även på lokal nivå, och utgöra en viktig del av unionens och medlemsstaternas programplanering. 5. I överensstämmelse med principen om inkluderande partnerskap ska kommissionen vid behov säkerställa att vederbörligt samråd hålls med berörda parter hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I, inbegripet i förekommande fall organisationer i det civila samhället och lokala och regionala myndigheter, och att de i god tid får tillgång till relevant information så att de kan spela en meningsfull roll vid utformningen och genomförandet av programmen och de relaterade övervakningsförfarandena. Kommissionen ska uppmuntra till samordning mellan berörda parter. Kapaciteten hos organisationerna i det civila samhället ska stärkas, inbegripet deras kapacitet som direktmottagare av stöd, om det är lämpligt. 6. Kommissionen ska i samverkan med medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa samordning och komplementaritet med multilaterala och regionala organisationer och enheter, såsom internationella organisationer och finansiella institut, och byråer och givare utanför unionen. KAPITEL III Genomförande Artikel 7 Programplaneringsram för IPA 1. Stödet inom ramen för denna förordning ska grunda sig på en programplaneringsram för IPA för genomförandet av de specifika mål som anges i artikel 3.2 och de tematiska prioriteringar som avses i artikel 3.3 och som beskrivs närmare i bilagorna II och III. Kommissionen ska fastställa programplaneringsramen för IPA för löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027. 2. Europaparlamentet och rådet ska godkänna de årliga anslagen inom gränserna för den fleråriga budgetramen 2021–2027. 3. Programplaneringsramen för IPA ska utvecklas i enlighet med den politiska ram och de allmänna principer som fastställs i artikel 6, och i ramen ska vederbörlig hänsyn tas till relevanta nationella strategier och sektorspolitik. 4. Programplaneringsramen för IPA ska innefatta en vägledande fördelning av unionens medel för tematiska områden i enlighet med de specifika mål som anges i artikel 3.2, i enlighet med vad som är tillämpligt, uppdelat per år, utan att det påverkar möjligheten att kombinera stöd som bidrar till uppnåendet av olika specifika mål. 5. Programplaneringsramen för IPA ska innefatta indikatorer för att bedöma framstegen när det gäller att uppnå de specifika mål som anges i artikel 3.2. Dessa indikatorer ska överensstämma med de nyckelprestationsindikatorer som anges i bilaga IV. 6. Kommissionen ska utföra en årlig bedömning av genomförandet av programplaneringsramen för IPA mot bakgrund av utvecklingen av den politiska ram som avses i artikel 6 och på grundval av de indikatorer som avses i punkt 5 i den här artikeln. Den bedömningen ska också innehålla lägesrapporten om den tilldelning som anslås och planeras för de stödmottagare som förtecknas i bilaga I och om hur den prestationsbaserade metod och den princip om skälig andel som avses i artikel 8 har genomförts. Kommissionen ska överlämna den bedömningen till den kommitté som avses i artikel 17. 7. På grundval av den årliga bedömning som avses i punkt 6 får kommissionen vid behov föreslå en översyn av programplaneringsramen för IPA. Kommissionen får dessutom se över programplaneringsramen för IPA efter den halvtidsutvärdering som avses i artikel 42 i förordning (EU) 2021/947 och får, när så är lämpligt, ändra den. Alla översyner av programplaneringsramen för IPA ska genomföras i enlighet med det förfarande som avses i punkt 8. 8. Utan att det påverkar punkt 9 ska kommissionen anta programplaneringsramen för IPA genom en genomförandeakt. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.3. 9. Kommissionen ska anta programplaneringsramen för gränsöverskridande samarbete med medlemsstaterna i enlighet med artikel 17.3. Artikel 8 Stöd till stödmottagare, prestationsbedömning och principen om skälig andel 1. Stöd inom ramen för denna förordning ska baseras både på en prestationsbaserad metod och på principen om skälig andel, i enlighet med vad som anges punkterna 2, 3 och 4. 2. Stödet ska syfta till att säkerställa framsteg i förhållande till alla de stödmottagare som förtecknas i bilaga I och ska vara riktat och anpassas till deras specifika omständigheter, med beaktande av eventuella ytterligare ansträngningar som krävs för att uppfylla denna förordnings mål. Dessa stödmottagares behov och kapacitet ska beaktas i enlighet med principen om skälig andel för att undvika oproportionellt lågt stöd jämfört med andra stödmottagare. 3. Stödet ska differentieras i fråga om omfattning och intensitet i enlighet med prestationerna hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I, särskilt vad gäller deras engagemang för och framsteg med att genomföra reformer, samt utifrån deras behov. 4. Vid bedömning av prestationerna hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I och beslut om det stöd som ska tillhandahållas ska särskild uppmärksamhet fästas vid de ansträngningar som görs på områdena rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, demokratiska institutioner och reform av den offentliga förvaltningen samt ekonomisk utveckling och konkurrenskraft. 5. Vid en betydande tillbakagång eller ihållande brist på framsteg i fråga om en stödmottagare som förtecknas i bilaga I, inom de områden som avses i punkt 4 i denna artikel och i enlighet med mätningarna av de indikatorer som avses i artikel 7.5, ska stödets omfattning och intensitet ändras i enlighet med detta, i enlighet med punkt 6, bland annat genom att medlen minskas proportionellt och omfördelas på ett sätt som inte äventyrar stöd till förbättring av situationen i fråga om grundläggande rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, inbegripet stöd till det civila samhället och, när så är lämpligt, samarbete med lokala myndigheter. När framsteg återigen görs ska stödet också ändras i enlighet med detta, i enlighet med punkt 6, för att ytterligare stödja dessa ansträngningar. 6. Stödet till de stödmottagare som förtecknas i bilaga I ska fastställas inom ramen för de åtgärder som avses i artikel 9. Artikel 9 Genomförandeåtgärder och metoder 1. Stöd inom ramen för denna förordning ska genomföras genom direkt förvaltning eller indirekt förvaltning i enlighet med budgetförordningen genom årliga eller fleråriga handlingsplaner och åtgärder, såsom avses i avdelning II kapitel III i förordning (EU) 2021/947. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta handlingsplaner och åtgärder. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.3. Avdelning II kapitel III i förordning (EU) 2021/947 ska tillämpas på den här förordningen med undantag för artikel 28.1 i den förordningen. 2. Övergången från direkt förvaltning genom kommissionen till indirekt förvaltning genom de stödmottagare som förtecknas i bilaga I ska ske successivt och i linje med dessa stödmottagares respektive kapacitet samt med beaktande av principerna om goda styrelseformer. Kommissionen ska vidta lämpliga tillsynsåtgärder som säkerställer skydd av unionens ekonomiska intressen. Kommissionen får också vända den övergången om en stödmottagare som förtecknas i bilaga I underlåter att uppfylla relevanta skyldigheter, principer, mål och regler som fastställs i budgetförordningen. 3. Europaparlamentet får ha regelbundna diskussioner med kommissionen om sina egna stödprogram, i frågor som till exempel kapacitetsuppbyggnad, inbegripet medling och dialog i samband därmed, samt valövervakning. 4. Handlingsplaner inom ramen för denna förordning får antas för en period på upp till sju år. 5. Budgetstöd ska baseras på ömsesidig ansvarsskyldighet och ett gemensamt åtagande i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen och ska tillhandahållas i enlighet med artikel 236 i budgetförordningen och artikel 27 i förordning (EU) 2021/947. Åtgärder inom ramen för IPA III ska stödja utvecklingen av parlamentarisk kontroll, revisionskapacitet samt ökad transparens och allmänhetens tillgång till information. Artikel 10 Gränsöverskridande samarbete 1. Upp till 3 % av finansieringsramen ska preliminärt tilldelas program för gränsöverskridande samarbete mellan de stödmottagare som förtecknas i bilaga I och medlemsstaterna, i enlighet med deras behov och prioriteringar. 2. Unionens samfinansieringssats för varje prioritering får inte vara högre än 85 % av de stödberättigande utgifterna för ett program för gränsöverskridande samarbete. 3. Förfinansieringen för gränsöverskridande samarbete med medlemsstaterna får överstiga den procentandel som anges i artikel 51.3 i förordning (EU) 2021/1059 och ska uppgå till 50 % av de tre första budgetmässiga åtagandena för programmet. 4. Om program för gränsöverskridande samarbete avbryts i enlighet med artikel 12 i förordning (EU) 2021/1059 får stöd inom ramen för den här förordningen till det avbrutna programmet som fortfarande är tillgängligt användas för att finansiera andra åtgärder som är stödberättigande enligt den här förordningen. KAPITEL IV Stödberättigande Artikel 11 Stödberättigande inom ramen för IPA III Deltagande i upphandlingar och förfaranden för tilldelning av bidrag och priser för åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning ska stå öppet för internationella och regionala organisationer och för alla andra fysiska personer som är medborgare i, och för juridiska personer som är faktiskt etablerade i, a) medlemsstaterna, de stödmottagare som förtecknas i bilaga I till denna förordning, avtalsslutande parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och de länder som omfattas av bilaga I till förordning (EU) 2021/947, och b) länder för vilka kommissionen fastställt att ömsesidigt tillträde till externt stöd föreligger. Vid tillämpning av led b får ömsesidigt tillträde beviljas för en begränsad period på minst ett år när ett land ger enheter från unionen och från länder som är berättigade till stöd enligt denna förordning rätt att delta på lika villkor. Kommissionen ska fatta beslut om ömsesidigt tillträde efter samråd med berört mottagarland eller berörda mottagarländer. KAPITEL V EFHU+ och budgetgarantier Artikel 12 Finansiella instrument och garanti för yttre åtgärder 1. I enlighet med artikel 31.7 i förordning (EU) 2021/947 ska de stödmottagare som förtecknas i bilaga I till den här förordningen vara berättigade till stöd genom Europeiska fonden för hållbar utveckling plus (EFHU+) och garantin för yttre åtgärder. Insatser inom ramen för EFHU+ och garantin för yttre åtgärder ska finansieras inom ramen för den här förordningen i enlighet med avdelning II kapitel IV i förordning (EU) 2021/947 i tillämpliga delar, om inte annat följer av de särskilda bestämmelserna i den här artikeln. 2. Kommissionen ska bistås av en särskild strategisk styrelse vid förvaltningen av EFHU+-insatserna för västra Balkan ( den strategiska styrelsen ). 3. Den strategiska styrelsen ska ge kommissionen råd om den strategiska inriktningen för investeringar för västra Balkan inom ramen för EFHU+ och bidra till att de anpassas efter de vägledande principer, politiska ramar och mål som fastställs i denna förordning. Den strategiska styrelsen ska stödja kommissionen vid fastställandet av de övergripande investeringsmålen för västra Balkan vad gäller användningen av garantin för yttre åtgärder för att stödja EFHU+-insatser och ska övervaka att investeringsfönstren får en lämplig och mångsidig tematisk täckning. 4. Den strategiska styrelsen ska bestå av företrädare för kommissionen, alla medlemsstater och Europeiska investeringsbanken (EIB). Europaparlamentet ska ha observatörsstatus. Andra berörda parter kan få delta i den strategiska styrelsen. Den strategiska styrelsen ska besluta om antagande av eventuella nya medlemmar eller observatörer. Utan att det påverkar tillämpningen av särskilda arrangemang för delat ordförandeskap ska kommissionen vara ordförande för den strategiska styrelsen och den strategiska styrelsen ska i möjligaste mån anta yttranden med konsensus. Deltagande i den strategiska styrelsens möten ska vara frivilligt. 5. Före den strategiska styrelsens första möte ska kommissionen föreslå en arbetsordning, för antagande av den strategiska styrelsen, inklusive regler för företrädares deltagande i investeringsramen för västra Balkan, observatörernas roll och för utnämning av medordförande. Protokollen och dagordningarna för sammanträdena i den strategiska styrelsen ska offentliggöras efter det att de antagits. 6. Kommissionen ska varje år lämna en rapport till den strategiska styrelsen om de framsteg som gjorts i genomförandet av de insatser som omfattar västra Balkan. KAPITEL VI Övervakning, rapportering och utvärdering Artikel 13 Övervakning, revision och utvärdering samt skydd av unionens ekonomiska intressen 1. Artikel 41 i förordning (EU) 2021/947 avseende övervakning och rapportering ska i tillämpliga delar gälla för den här förordningen. Den årsrapport som avses i artikel 41.5 i förordning (EU) 2021/947 ska även innehålla information om åtaganden och betalningar för varje instrument (IPA, IPA II och IPA III). 2. Nyckelprestationsindikatorerna för övervakningen av genomförandet av IPA III och IPA III:s framsteg mot uppfyllelsen av de specifika målen i artikel 3 förtecknas i bilaga IV till den här förordningen. 3. För det gränsöverskridande samarbetet med medlemsstater ska indikatorerna vara de som avses i artikel 34 i förordning (EU) 2021/1059. 4. Utöver de indikatorer som förtecknas i bilaga IV ska de rapporter som åtföljer kommissionens årliga meddelande om unionens utvidgningspolitik och kommissionens bedömningar av de ekonomiska reformprogrammen beaktas i resultatramen för IPA III-stödet. 5. Utöver de inslag som avses i artikel 41.5 och 41.6 i förordning (EU) 2021/947 ska årsrapporten innehålla information om åtagandena för de specifika mål som anges i artikel 3 i den här förordningen. 6. Artikel 42 i förordning (EU) 2021/947 ska gälla i tillämpliga delar i samband med halvtidsutvärderingen och den slutliga utvärderingen. 7. Utöver artikel 129 i budgetförordningen om skyddet av unionens ekonomiska intressen, och inom ramen för indirekt förvaltning, ska de stödmottagare som förtecknas i bilaga I till den här förordningen utan dröjsmål till kommissionen rapportera oriktigheter, inbegripet bedrägeri, som har varit föremål för ett första administrativt eller rättsligt konstaterande, och ska hålla kommissionen underrättad om hur administrativa och rättsliga förfaranden i förbindelse med sådana oriktigheter framskrider. Sådan rapportering ska ske elektroniskt med hjälp av det system för hantering av oriktigheter som inrättats av kommissionen. KAPITEL VII Slutbestämmelser Artikel 14 Delegering av befogenhet Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 med avseende på att ändra bilagorna II, III och IV och en delegerad akt med avseende på att komplettera denna förordning för att fastställa vissa specifika mål och tematiska prioriteringar för stöd i enlighet med vad som anges i artikel 3.6. Artikel 15 Utövande av delegeringen 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 14 ges till kommissionen under den period som denna förordning är giltig. 3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 14 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 5. En delegerad akt som antas enligt artikel 14 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. Artikel 16 Antagande av ytterligare genomföranderegler Särskilda regler som fastställer enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, särskilt när det gäller strukturer som ska inrättas under förberedelserna inför anslutningen och stöd till landsbygdsutveckling, ska antas av kommissionen i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 17.3. Artikel 17 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté för instrumentet för stöd inför anslutningen ( IPA III-kommittén ). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2. IPA III-kommittén ska bistå kommissionen när det gäller att uppnå de mål som anges i artikel 3 mot bakgrund av den årliga bedömning som kommissionen tillhandahåller i enlighet med artiklarna 7.6 och 13.5. 3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. 4. I arbetsordningen för IPA III-kommittén ska proportionella tidsfrister föreskrivas som ger kommittéledamöterna faktisk möjlighet att i god tid granska utkastet till genomförandeakt och framföra sina åsikter, i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) nr 182/2011. 5. Om kommitténs yttrande ska inhämtas genom skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om kommitténs ordförande, inom tidsfristen för att avge yttrandet, så beslutar eller en enkel majoritet av kommittéledamöterna så begär. 6. En observatör från EIB ska delta i IPA III-kommitténs överläggningar när frågor som rör EIB behandlas. 7. IPA III-kommittén ska bistå kommissionen och vara behörig även för rättsakter och åtaganden enligt förordningarna (EG) nr 1085/2006 och (EU) nr 231/2014 och för genomförandet av artikel 3 i förordning (EG) nr 389/2006. 8. IPA III-kommittén ska inte vara behörig för bidrag till Erasmus+ som avses i artikel 5.3. Artikel 18 Information, kommunikation och synlighet 1. Mottagarna av unionsfinansiering inom ramen för IPA III ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar och rapporterar om åtgärderna och deras resultat, genom att understryka stödet från unionen och dess fördelar för människor på ett synligt vis i kommunikationsmaterial om de åtgärder som stöds inom ramen för denna förordning och genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper på ett strategiskt sätt, däribland till medierna och allmänheten. Avtal som ingås med mottagare av unionsfinansiering inom ramen för IPA III ska innefatta skyldigheter i detta avseende. Avtal som ingås med de stödmottagare som förtecknas i bilaga I ska innehålla de principer som ska följas vid synliggörande verksamhet och kommunikationsverksamhet och målen för dessa verksamheter samt en tydlig skyldighet att aktivt offentliggöra information om program och åtgärder inom ramen för IPA III. När det gäller program för gränsöverskridande samarbete mellan de stödmottagare som förtecknas i bilaga I, ska det planeras särskild gemensam kommunikationsverksamhet för att förbättra kommunikationsverksamhetens resultat. Åtgärder inom ramen för IPA III ska genomföras i enlighet med kraven på kommunikation och synliggörande i unionsfinansierade yttre åtgärder och andra relevanta riktlinjer. 2. Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende IPA III och dess åtgärder och resultat, särskilt på lokal och regional nivå, för att säkerställa att unionens ekonomiska stöd synliggörs. Finansiella medel som tilldelats inom ramen för IPA III ska också bidra till den gemensamma kommunikationen och rapporteringen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har direkt anknytning till de mål som anges i artikel 3. 3. IPA III ska stödja strategisk kommunikation och offentlig diplomati, inbegripet bekämpning av desinformation, i syfte att kommunicera unionens värden samt mervärdet av unionens åtgärder och de resultat som dessa medför. 4. Kommissionen ska offentliggöra relevant information om alla åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning i enlighet med artikel 38 i budgetförordningen, inbegripet när så är lämpligt genom en gemensam heltäckande webbplats. 5. När säkerhetsfrågor eller politiskt känsliga frågor kan göra det lämpligt eller nödvändigt att begränsa kommunikationen och den synliggörande verksamheten i vissa länder eller områden eller under vissa perioder ska målgruppen och de synlighetsverktyg samt de produkter och kanaler som ska användas för att främja en viss åtgärd fastställas från fall till fall, i samråd och överenskommelse med unionen. Alla sådana undantag ska vara vederbörligen motiverade, och deras tillämpningsområde ska specificeras och begränsas i varje enskilt fall. När det krävs snabba insatser vid en plötslig kris ska det inte vara nödvändigt att omedelbart lägga fram en fullständig kommunikations- och synlighetsplan. I sådana situationer ska unionsstödet dock framgå på lämpligt sätt redan från början. Artikel 19 Övergångsbestämmelser 1. Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder enligt förordning (EG) nr 1085/2006 eller (EU) nr 231/2014, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas. Avdelning II kapitel III i förordning (EU) 2021/947 ska tillämpas på dessa åtgärder, med undantag för artikel 28.1 och 28.3 däri, i stället för vilken artiklarna 8.4, 10.1 och 10.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2014 ( 27 ) ska vara tillämpliga. 2. Finansieringsramen för IPA III får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan de åtgärder som antagits enligt IPA II och enligt IPA III, samt verksamhet som rör förberedelserna för det efterföljande programmet för stöd inför anslutningen. 3. Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka de utgifter som föreskrivs i artikel 4.2, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts senast den 31 december 2027. Artikel 20 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning . Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Strasbourg den 15 september 2021. På Europaparlamentets vägnar D. M. SASSOLI Ordförande På rådets vägnar A. LOGAR Ordförande ( 1 ) EUT C 110, 22.3.2019, s. 156 . ( 2 ) EUT C 86, 7.3.2019, s. 295 . ( 3 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 27 mars 2019 ( EUT C 108, 26.3.2021, s. 409 ) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 7 september 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 september 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). ( 4 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 231/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (IPA II) ( EUT L 77, 15.3.2014, s. 11 ). ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 ( EUT L 209, 14.6.2021, s. 1 ). ( 6 ) EUT C 428, 13.12.2017, s. 10 . ( 7 ) EUT L 282, 19.10.2016, s. 4 . ( 8 ) EUT L 433I, 22.12.2020, s. 28 . ( 9 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ). ( 10 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 1 ). ( 11 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 ( EUT L 189, 28.5.2021, s. 1 ). ( 12 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 ( EUT L 189, 28.5.2021, s. 34 ). ( 13 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1056 av den 24 juni 2021 om inrättande av Fonden för en rättvis omställning ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 1 ). ( 14 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 ( EUT L 249, 14.7.2021, s. 38 ). ( 15 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 av den 24 juni 2021 om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 94 ). ( 16 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 ( EUT L 248, 18.9.2013, s. 1 ). ( 17 ) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen ( EGT L 312, 23.12.1995, s. 1 ). ( 18 ) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter ( EGT L 292, 15.11.1996, s. 2 ). ( 19 ) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ( EUT L 283, 31.10.2017, s. 1 ). ( 20 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen ( EUT L 198, 28.7.2017, s. 29 ). ( 21 ) EUT L 123, 12.5.2016, s. 1 . ( 22 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter ( EUT L 55, 28.2.2011, s. 13 ). ( 23 ) Rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (IPA) ( EUT L 210, 31.7.2006, s. 82 ). ( 24 ) Rådets förordning (EG) nr 389/2006 av den 27 februari 2006 om införande av en stödordning för att stimulera den ekonomiska utvecklingen inom den turkcypriotiska befolkningsgruppen och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad ( EUT L 65, 7.3.2006, s. 5 ). ( 25 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 60 ). ( 26 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 21 ). ( 27 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2014 av den 11 mars 2014 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder ( EUT L 77, 15.3.2014, s. 95 ). BILAGA I Republiken Albanien Bosnien och Hercegovina Island Kosovo ( * ) Montenegro Republiken Nordmakedonien Republiken Serbien Republiken Turkiet ( * ) Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/99 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring. BILAGA II TEMATISKA PRIORITERINGAR FÖR STÖD Stödet får, på lämpligt sätt, inriktas på följande tematiska prioriteringar: a) På ett tidigt stadium fastställa och främja att de institutioner som är nödvändiga för att säkra rättsstatsprincipen fungerar som de ska och ytterligare befästa demokratiska institutioner. Insatser på detta område ska syfta till att inrätta oberoende, ansvariga, opartiska, professionella, avpolitiserade och effektiva rättsväsenden, inklusive genom transparenta och meritbaserade system för rekrytering, utvärdering och befordran samt effektiva disciplinära förfaranden vid missförhållanden och främjande av rättsligt samarbete, säkerställa tillgång till rättslig prövning, främja polissamarbete och informationsutbyte, ta fram effektiva verktyg för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet, människohandel, handel med handeldvapen och lätta vapen, smuggling av migranter, olaglig narkotikahandel, penningtvätt/finansiering av terrorism och korruption, stödja samarbete med unionen om bekämpning av terrorism och radikalisering samt främja och skydda de mänskliga rättigheterna, inklusive icke-diskriminering och jämställdhet, barnets rättigheter och rättigheterna för personer som tillhör minoriteter, inklusive nationella minoriteter och romer, samt rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexpersoner, och de grundläggande friheterna, inklusive yttrandefrihet, mediefrihet, mötes- och föreningsfrihet och dataskydd. b) Stärka förmågan att hantera migrationsutmaningar på regional och internationell nivå. Insatser på detta område ska syfta till att utbyta relevant information, ytterligare befästa kapaciteten inom gränsförvaltning och migrationshantering, säkerställa tillgång till internationellt skydd, förbättra gränskontrollerna och ansträngningarna för att hantera irreguljär migration samt ta itu med tvångsfördrivning. c) Stärka förmågan till strategisk kommunikation, inklusive kommunikation till allmänheten om nödvändiga reformer för att uppfylla unionens kriterier för medlemskap. Insatser på detta område ska syfta till att stödja ytterligare utveckling av oberoende och pluralistiska medier och mediekompetens och ska bland annat fungera som ett sätt att bygga upp kapacitet på cybersäkerhetsområdet och öka staternas och samhällenas motståndskraft mot desinformation och andra former av hybridhot. d) Förstärka goda styrelseformer och reformera den offentliga förvaltningen i enlighet med principerna för offentlig förvaltning. Insatserna ska syfta till att stärka ramarna för reformer av den offentliga förvaltningen, inklusive inom offentlig upphandling, förbättra den strategiska planeringen och utvecklandet av inkluderande och evidensbaserad politik och lagstiftning; förbättra professionalismen och avpolitiseringen av den offentliga förvaltningen genom att bygga in meritokratiska principer; främja transparens och ansvarsskyldighet; förbättra kvaliteten på och tillhandahållandet av tjänster, inbegripet lämpliga administrativa förfaranden och användandet av medborgarinriktad e-förvaltning; stärka förvaltningen av de offentliga finanserna och förbättra framtagandet av statistik av hög kvalitet. e) Stärka den finanspolitiska och ekonomiska styrningen. Insatserna ska syfta till att stödja genomförandet av programmen för ekonomiska reformer och ett systematiskt samarbete med internationella finansiella institut om grunderna i den ekonomiska politiken och att stärka ekonomiska institutioner, öka kapaciteten att stärka den makroekonomiska stabiliteten och den sociala sammanhållningen, stödja hållbar utveckling och framsteg mot en fungerande marknadsekonomi med förmågan att hantera konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen, samt göra framsteg mot en gemensam regional marknad. f) Stärka alla aspekter av goda grannförbindelser, regional stabilitet och ömsesidigt samarbete. g) Stärka unionens och dess partner kapacitet att förebygga konflikter, skapa fred och hantera för- och efterkrisbehov, inbegripet genom tidig varning och konfliktkänslig riskanalys; främja nätverkssamarbete mellan människor, försoning, fredsbyggande och förtroendeskapande åtgärder, initiativ som främjar försoning, övergångsrättvisa, sanningssökande, gottgörelse och garantier för icke-upprepning (såsom Recom) och stödja kapacitetsbyggande åtgärder till stöd för säkerhet och utbildning i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) 2021/947. h) Förstärka kapaciteten, oberoendet och mångfalden hos organisationer i det civila samhället och arbetsmarknadsorganisationer, däribland branschorganisationer, hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I och uppmuntra nätverksarbete bland organisationer med säte i unionen och hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I på alla nivåer, så att de kan delta i en verklig dialog med offentliga och privata aktörer. i) Främja anpassningen av stödmottagarnas regler, standarder, politik och praxis till unionens, inbegripet reglerna för offentlig upphandling och statligt stöd. j) Främja jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt. Insatser på detta område ska syfta till: att skapa en miljö som är mer gynnsam för förverkligandet av kvinnors och flickors rättigheter och uppnå verkliga och konkreta förbättringar i fråga om jämställdhet inom strategiska politikområden, såsom frihet från alla former av könsrelaterat våld; sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter; kvinnors och flickors ekonomiska och sociala rättigheter samt egenmakt; jämlikt deltagande och ledarskap; kvinnor, fred och säkerhet; samt jämställdhetsaspekten av gröna och digitala omställningar, inbegripet genom att stödja jämställdhetsbudgetering. k) Öka tillgången till och höja kvaliteten på utbildning, fortbildning och livslångt lärande på alla nivåer och erbjuda stöd till kulturella och kreativa sektorer och idrott. Insatser på detta område ska syfta till att främja lika tillgång till högkvalitativ förskoleverksamhet och barnomsorg, grundskole- och gymnasieutbildning|; förbättra tillhandahållandet av grundläggande färdigheter; höja utbildningsnivån; hantera kompetensflykt; minska antalet elever som slutar skolan i förtid; förbättra lärarutbildningen; ge barn och ungdomar egenmakt och göra det möjligt för dem att nå sin fulla potential; utveckla system för yrkesutbildning och främja arbetsbaserade utbildningssystem för att underlätta övergången till arbetsmarknaden, inklusive för personer med funktionsnedsättning; förbättra den högre utbildningens och forskningens kvalitet och relevans; stödja alumni-relaterad verksamhet; samt förbättra tillgången till livslångt lärande och stödja investeringar i utbildning och tillgänglig utbildningsinfrastruktur, framför allt i syfte att minska regionala skillnader och främja en icke-segregerad inkluderande utbildning och genom användning av tillgänglig digital teknik. l) Främja sysselsättning av god kvalitet och tillträde till arbetsmarknaden. Insatser på detta område ska syfta till att bekämpa hög arbetslöshet och inaktivitet genom att stödja en hållbar arbetsmarknadsintegration, särskilt för unga (framför allt för dem som varken arbetar eller studerar), kvinnor, långtidsarbetslösa och alla underrepresenterade grupper. Åtgärderna ska stimulera nya arbetstillfällen av hög kvalitet och stödja en effektiv verkställighet av arbetsrättsliga bestämmelser och standarder i hela territoriet, i överensstämmelse med de centrala principer och rättigheter som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Andra centrala insatsområden ska vara att stödja jämställdhet och ungdomar och främja anställbarhet och produktivitet, arbetstagares och företags anpassning till förändringar, inledandet av en varaktig social dialog samt modernisering och förstärkning av arbetsmarknadsinstitutioner såsom offentliga arbetsförmedlingar och yrkesinspektioner. m) Främja socialt skydd och inkludering samt bekämpa fattigdom. Insatser på detta område ska syfta till en modernisering av de sociala trygghetssystemen för ett ändamålsenligt, effektivt och tillräckligt skydd i alla skeden av livet, främja övergång från institutionsvård till familje- och samhällsbaserad vård, verka för social delaktighet, främja lika möjligheter för kvinnor och män samt hantera ojämlikhet och fattigdom. Insatserna på detta område ska även inriktas på integration av marginaliserade grupper som exempelvis romer; bekämpning av diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till en nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning; samt förbättrad tillgång till överkomliga, hållbara och högkvalitativa tjänster såsom förskoleverksamhet och barnomsorg, bostäder, hälso- och sjukvård samt grundläggande samhällstjänster och långtidssjukvård, bland annat genom att modernisera systemen för socialt skydd. n) Främja smarta, hållbara, inkluderande och säkra transporter, ta bort flaskhalsar i viktig infrastruktur och förbättra energisäkerheten och energidiversifieringen genom att investera i projekt med högt europeiskt mervärde. Investeringarna bör prioriteras i förhållande till hur relevanta de är för TEN-T-förbindelserna med unionen, gränsöverskridande förbindelser, skapande av arbetstillfällen, deras bidrag till en hållbar och säker mobilitet, minskade utsläpp samt miljöpåverkan, i samverkan med de reformer som lyfts fram i fördraget om en transportgemenskap. Insatser på energiområdet ska syfta till att öka energieffektiviteten och en hållbar energiproduktion samt diversifiera leverantörsländerna och leveransvägarna. o) Förbättra förhållandena inom den privata sektorn och stärka företagens konkurrenskraft, framför allt när det gäller små och medelstora företag, inbegripet smart specialisering, som viktiga drivkrafter för tillväxt, sysselsättning och sammanhållning. Hållbara projekt för att förbättra företagsklimatet ska prioriteras. p) Förbättra tillgången till digital teknik och digitala tjänster och stärka forskning, teknisk utveckling och innovation genom att investera i digital konnektivitet, digitalt förtroende och trygghet, digitala färdigheter och entreprenörskap, i kapacitetsuppbyggnad inom forsknings- och innovationssystem, i rörlighet, i forskningsinfrastruktur och i ett gynnsamt klimat samt genom att främja nätverk och samarbete. q) Bidra till en tryggad och säker livsmedels- och vattenförsörjning och upprätthållande av diversifierade och hållbara jordbrukssystem i levande landsbygdssamhällen. r) Skydda miljön och förbättra miljökvaliteten, ta itu med miljöförstöringen och hejda förlusten av biologisk mångfald, främja bevarande och hållbar förvaltning av landbaserade och marina ekosystem och förnybara naturresurser, investera i luftkvalitet, vatten- och avfallsförvaltning och hållbar kemikaliehantering, främja resurseffektivitet, hållbar konsumtion och produktion samt stödja övergången till en grön och cirkulär ekonomi, vilket kommer att bidra till minskade utsläpp av växthusgaser, ökad resiliens mot klimatförändringar samt främjande av styrning av och information om klimatåtgärder och energieffektivitet. IPA III ska främja politik för att stödja övergången till en resurseffektiv, säker och hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp och stärka resiliensen mot katastrofer samt förebyggande av, beredskap för och insatser vid katastrofer. s) Samarbeta med de stödmottagare som förtecknas i bilaga I när det gäller fredlig användning av kärnenergi inom hälsa, jordbruk och livsmedelssäkerhet samtidigt som det säkerställs att de högsta internationella standarderna respekteras fullt ut, stödja åtgärder för att ta itu med konsekvenserna för den lokalbefolkning som exponeras för en eventuell radiologisk olycka och för att förbättra deras levnadsvillkor samt främja kunskapsförvaltning och utbildning i kärnenergirelaterade områden. Dessa verksamheter ska i tillämpliga fall vara förenliga med verksamheterna inom ramen för det europeiska instrumentet för kärnsäkerhet och överensstämma med förordning (EU) 2021/947. t) Öka jordbruks-, livsmedels- och fiskerisektorernas förmåga att hantera konkurrenstrycket och marknadskrafterna och successivt anpassa sig till unionens bestämmelser och standarder, samtidigt som ekonomiska, sociala och miljömässiga mål eftersträvas inom ramen för en balanserad territoriell utveckling av landsbygds- och kustområden. BILAGA III TEMATISKA PRIORITERINGAR FÖR STÖD FÖR GRÄNSÖVERSKRIDANDE SAMARBETE MELLAN DE STÖDMOTTAGARE SOM FÖRTECKNAS I BILAGA I För att främja goda grannförbindelser, unionens integration och socioekonomisk utveckling får stöd för gränsöverskridande samarbete, på lämpligt sätt, inriktas på följande tematiska prioriteringar: a) Främjande av sysselsättning, arbetskraftens rörlighet och social och kulturell delaktighet över gränserna, bland annat genom integration av gränsöverskridande arbetsmarknader, inbegripet gränsöverskridande rörlighet; gemensamma lokala sysselsättningsinitiativ; informations- och rådgivningstjänster och gemensam utbildning; jämställdhet; lika möjligheter; integration av invandrargrupper och sårbara grupper; investeringar till förmån för arbetsförmedlingar samt stöd till investeringar i offentlig sjukvårds- och socialtjänst. b) Miljöskydd, främjande av anpassning till klimatförändringar, begränsning av klimatförändringar, samt riskförebyggande och riskhantering, bland annat genom gemensamma miljöskyddsinsatser; främjande av en hållbar användning av naturresurser, samordnad fysisk planering i kust- och havsområden, resurseffektivitet och cirkulär ekonomi, förnybara energikällor samt övergången till en säker, hållbar och grön ekonomi med låga koldioxidutsläpp; en förbättrad luft- och vattenkvalitet, inbegripet genom förbättrad anpassning till europeiska miljöstandarder, samt avfalls- och vattenförvaltning; främjande av investeringar för att hantera särskilda risker; säkerställa resiliens mot och förebyggande av, beredskap för och insatser vid katastrofer; samt främjande och stärkande av den internationella samordningen av gränsöverskridande floder. c) Främjande av hållbara transporter och förbättring av offentlig infrastruktur genom att bland annat minska isoleringen genom förbättrad tillgång till transporter, digitala nätverk och tjänster samt investeringar i gränsöverskridande system och anläggningar för vatten, avfall och energi. d) Främjande av den digitala ekonomin och det digitala samhället, bland annat genom utnyttjande av digital konnektivitet och utvecklingen av e-förvaltningstjänster, digitalt förtroende och säkerhet samt digitala färdigheter och entreprenörskap. e) Främjande av turism, i synnerhet hållbar turism, och bevarande och främjande av kultur- och naturarvet. f) Investeringar i ungdomar, idrott, utbildning och färdigheter, bland annat genom att utveckla och genomföra gemensam utbildning, yrkesutbildning, gemensamma utbildningssystem och infrastruktur till stöd för gemensam ungdomsverksamhet. g) Främjande av lokal och regional styrning och förbättring av lokala och regionala myndigheters planering och administrativa kapacitet. h) Främjande av gränsöverskridande initiativ för att främja försoning och övergångsrättvisa (såsom Recom). i) Stärkande av konkurrenskraften, företagsklimatet och utvecklingen av små och medelstora företag, handel och investeringar bland annat genom främjande av och stöd till entreprenörskap, särskilt när det gäller små och medelstora företag, och utveckling av lokala gränsöverskridande marknader och internationalisering, samt bidra till den gemensamma regionala marknaden. j) Förstärkning av forskning, teknisk utveckling, innovation och digital teknik, bland annat genom att främja rörligheten och genom en gemensam användning av personal och anläggningar för forskning och teknikutveckling. BILAGA IV FÖRTECKNING ÖVER NYCKELPRESTATIONSINDIKATORER Följande förteckning över nyckelprestationsindikatorer ska användas för att mäta framstegen för och, i förekommande fall, beredskapen hos de stödmottagare som förtecknas i bilaga I och unionens bidrag till förverkligandet av de specifika målen för IPA III: 1. Sammansatt indikator ( 1 ) för politiska kriterier (källa: Europeiska kommissionen). 2. Inställning till EU: andel av befolkningen med en positiv allmän inställning till EU (källa: Europeiska kommissionen/EU:s delegationer). 3. Sammansatt indikator för anpassningen till unionens regelverk (källa: Europeiska kommissionen). 4. Sammansatt indikator för ekonomiska kriterier (källa: Europeiska kommissionen) 5. Utgifter för socialt skydd i procent av BNP (källa: Eurostat) och sysselsättningsgrad för personer i åldern 20–64 och ändringar i Ginikoefficienten för en stödmottagare över tid (källa: Eurostat). 6. Digitala färdigheter (källa: Eurostat). 7. Hur enkelt det är att göra affärer ( Ease of doing business ) (källa: Världsbanken). 8. Energiintensitet, uttryckt i primär energiförbrukning och BNP (källa: Eurostat). Andel förnybar slutlig energianvändning (brutto) i procent (källa: Eurostat). 9. Undvikande av växthusgasutsläpp (ton koldioxidekvivalenter) med IPA III-stöd (källa: Europeiska kommissionen). PM10-koncentrationer jämfört med EU:s dygnsgränsvärde (50 μg/m 3 ). (källa: Europeiska miljöbyrån). 10. Område i ekosystem i havet, på land och i sötvatten som a) skyddas, b) förvaltas på ett hållbart sätt med IPA III-stöd. 11. Goda grannförbindelser, såsom antalet gränsöverskridande partnerskap som inrättats, formaliserats och genomförts, andelen intraregional handel i procent av BNP (källa: nationell statistik, regionala samarbetsrådet), antal personer som passerar gränsen/dag och antal godstransportfordon som passerar gränsen varje dag ( 2 ) (källa: transportobservatoriet). Indikatorerna ska när så är relevant och möjligt, och när uppgifter finns tillgängliga, vara uppdelade efter kön och ålder. ( 1 ) Indikatorn består av fem delar: — Rättsväsendets funktion. — Bekämpande av korruption. — Bekämpande av organiserad brottslighet. — Yttrandefrihet (som ingår i de grundläggande rättigheterna). — Reform av den offentliga förvaltningen. ( 2 ) Uppgifter om det sistnämnda kommer att finnas tillgängliga först från och med 2023.