L_2017218SV.01000101.xml 24.8.2017 SV Europeiska unionens officiella tidning L 218/1 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/1495 av den 23 augusti 2017 om ändring av förordning (EG) nr 2073/2005 vad gäller Campylobacter i slaktkroppar av slaktkycklingar (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien ( 1 ) , särskilt artikel 4.4, och av följande skäl: (1) I kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 ( 2 ) fastställs mikrobiologiska kriterier för vissa mikroorganismer samt de tillämpningsbestämmelser som livsmedelsföretagare ska följa när det gäller de allmänna och specifika hygienkrav som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004. (2) Förordning (EG) nr 2073/2005 anger särskilt processhygienkriterier vilka fastställer indikativa värden på den föroreningsnivå över vilket korrigerande åtgärder krävs för att bibehålla hygienen i processen i överensstämmelse med livsmedelslagstiftningen, (3) Enligt rapporten ”European Union summary report on trends and sources of zoonoses, zoonotic agents and food-borne outbreaks in 2015” ( 3 ) offentliggjord av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) är campylobacterinfektion hos människor den livsmedelsburna smitta i unionen med flest inrapporterade fall, omkring 230 000 årligen. (4) 2010 offentliggjorde Efsa en analys av en grundläggande studie om förekomsten av Campylobacter hos slaktkycklingar (partier och slaktkroppar) ( 4 ) . Den grundläggande studien genomfördes på slakterier 2008 för att få jämförbara siffror rörande förekomsten av och kontamineringsnivån hos slaktkycklingar i unionen. Efsa konstaterade att i genomsnitt 75,8 % av slaktkropparna av slaktkycklingar var kontaminerade, med betydande variation mellan medlemsstater och slakterier. (5) Enligt Efsas vetenskapliga yttrande om sambandet mellan risken för campylobacterinfektion hos människor och slaktkycklingkött ( 5 ) , som offentliggjordes 2010, så är det sannolikt att hantering, beredning och konsumtion av slaktkycklingkött står för 20–30 % av alla fall av campylobacterinfektion hos människor, medan 50–80 % av fallen kan anses bero på att det finns en reservoar i kycklingpopulationen. (6) I Efsas vetenskapliga yttrande om möjliga bekämpningsåtgärder rörande Campylobacter längs hela produktionskedjan för fjäderfäkött som offentliggjordes 2011 ( 6 ) föreslås ett antal bekämpningsåtgärder både på gårdsnivå och på slakterier, vidare har Efsa beräknat hur åtgärderna, inklusive införandet av ett processhygienkriterium för Campylobacter , skulle kunna bidra till att minska antalet humanfall. Efsa beräknar att de risker för människors hälsa som konsumtion av slaktkycklingkött innebär skulle kunna minskas med mer än 50 % om slaktkropparna innehöll maximalt 1 000 cfu/g samt framhåller att det är stora skillnaderna i kontaminering mellan nackskinnsprover och prover från bröstskinnet. (7) 2012 offentliggjorde Efsa också ett vetenskapligt yttrande om vilka risker för människors hälsa som bör beaktas vid besiktning av slaktkycklingkött; i yttrandet anges att Campylobacter har hög relevans när det gäller människors hälsa ( 7 ) och det rekommenderas att nuvarande besiktningsrutiner rörande fjäderfäslaktkroppar anpassas för att även omfatta Campylobacter . Efsa föreslår framför allt att det införs ett processhygienkriterium för Campylobacter på slaktkroppar av slaktkycklingar. (8) Baserat på Efsas yttranden från 2010 och 2011 beställde kommissionen en analys av kostnaderna och fördelarna med att fastställa vissa bekämpningsåtgärder för att minska Campylobacter i slaktkycklingkött under skilda led i livsmedelskedjan ( 8 ) . Den främsta slutsatsen av denna analys är att fastställande av ett processhygienkriterium för Campylobacter i slaktkroppar av slaktkyckling vore en av de bästa avvägningarna mellan att minska campylobacterinfektion hos människor härrörande från konsumtion av fjäderfäkött och de ekonomiska konsekvenserna av att tillämpa kriteriet. (9) Processhygienkriteriet för Campylobacter i slaktkroppar av slaktkycklingar syftar till att begränsa kontaminering av slaktkropparna under slakten. För att säkerställa en ansats som omfattar hela kedjan såsom Efsa rekommenderar i yttrandet om möjliga bekämpningsåtgärder rörande Campylobacter bör det även övervägas att införa bekämpningsåtgärder på gårdsnivå. (10) Det är fortsatt svårt att minska förekomsten av Campylobacter , eftersom vertikal överföring inte förefaller vara en viktig riskfaktor och det i slutändan främst handlar om hur effektiva åtgärderna för biosäkerhet är när det gäller att tillse att slaktkycklingarna inte bär på Campylobacter . Därför bör en stegvis ansats med gradvis skärpta processhygienkriterier övervägas. För att medlemsstater som redan har uppnått en viss skyddsnivå ska kunna bibehålla densamma medger artikel 5.5 i förordning (EG) nr 2073/2005 tillräcklig flexibilitet för att tillämpa ett strängare processhygienkriterium eftersom ett sådant alternativt kriterium ger minst samma garantier som de referenskriterier som anges i förordning (EG) nr 2073/2005. (11) I syfte att minska den administrativa bördan för livsmedelsföretagare bör provtagningsplanerna för kriteriet för Campylobacter följa samma tillvägagångsätt som för processhygienkriteriet som fastställts för Salmonella i fjäderfäslaktkroppar. Därför kan samma nackskinnsprover som fastställts för att kontrollera överensstämmelsen av processhygienkriteriet för Salmonella i fjäderfäslaktkroppar, också användas för analyser avseende Campylobacter . (12) Den internationella standarden EN/ISO 10272–2 är en horisontell metod för att räkna Campylobacter i livsmedel och foder. Därför bör den standarden även fastställas som referensmetod för att kontrollera överensstämmelsen av kriteriet för Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar. (13) Det är lämpligt att skjuta upp datumet för tillämpning av den här förordningen för att ge livsmedelsföretagarna tillräckligt med tid för att anpassa sina nuvarande rutiner till de nya kraven och för att göra det möjligt för laboratorier som utför analyser för Campylobacter att genomföra de nya kontrollmetoder som fastställs i den här förordningen. (14) Förordning (EG) nr 2073/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. (15) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2018. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 23 augusti 2017. På kommissionens vägnar Jean-Claude JUNCKER Ordförande ( 1 ) EUT L 139, 30.4.2004, s. 1 . ( 2 ) Kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 av den 15 november 2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel ( EUT L 338, 22.12.2005, s. 1 ). ( 3 ) EFSA Journal , vol. 14(2016):12, artikelnr 4634. ( 4 ) EFSA Journal , vol.8(2010):3, artikelnr 1503. ( 5 ) EFSA Journal , vol.8(2010):1, artikelnr. 1437 ( 6 ) EFSA Journal , vol. 9(2011):4, artikelnr 2105. ( 7 ) EFSA Journal , vol. 10(2012):6, artikelnr 2741. ( 8 ) https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_campy_cost-bene-analy.pdf BILAGA Bilaga I till förordning (EG) nr 2073/2005 ska ändras på följande sätt: 1. Kapitel 2 punkt 2.1 ska ändras på följande sätt: a) Tabellen ska ändras på följande sätt: i) Följande rad 2.1.9 ska läggas till: Livsmedelskategori Mikroorganismer Provtagningsplan Gränser Analytisk referensmetod Steg där kriteriet gäller Åtgärd om resultatet är otillfredsställande n c m M ”2.1.9 Slaktkroppar av slaktkycklingar Campylobacter spp. 50 ( 5 ) c = 20 Från och med 1.1.2020 c = 15 Från och med 1.1.2025 c = 10 1 000 cfu/g EN ISO 10272-2 Slaktkroppar efter kylning Förbättrad slakterihygien och översyn av processkontroller, djurens ursprung och åtgärder för biosäkerhet på ursprungsgården” ii) Fotnot 2 ska ersättas med följande: ”( 2 ) För kriterierna 2.1.3–2.1.5 och 2.1.9 m = M.” b) Följande text ska läggas till under rubriken ”Tolkning av analysresultaten”: ” Campylobacter spp. i fjäderfäslaktkroppar av slaktkycklingar: — Tillfredsställande om antalet värden större än > m inte är större än c. — Otillfredsställande om antalet värden större än > m är större än c.” 2. I kapitel 3 ska avsnitt 3.2 ersättas med följande: ”3.2 Bakteriologisk provtagning i slakterier och i lokaler som framställer malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och färskt kött Provtagningsbestämmelser för slaktkroppar av nötkreatur, svin, får, getter och hästar Destruktiva och icke-destruktiva provtagningsmetoder, val av provtagningsställen samt bestämmelser för förvaring och transport av de prover som ska användas fastställs i ISO-standard 17604. Fem slaktkroppar ska slumpvis väljas ut för varje provtagning. Provtagningsställen ska väljas ut med beaktande av den slaktteknik som tillämpas på varje anläggning. Vid provtagning för analys av Enterobacteriaceae och totalantal aeroba bakterier ska prover tas på fyra ställen på varje slaktkropp. Fyra vävnadsprover som utgör totalt 20 cm 2 ska erhållas genom den destruktiva metoden. När man använder den icke-destruktiva metoden för detta ändamål, ska provytan täcka minst 100 cm 2 (50 cm 2 för slaktkroppar från får och getter) per provtagningsställe. Provtagning för analys av Salmonella ska göras med en grov svamp. Man ska välja de områden som mest sannolikt är smittade. Den provtagna ytan ska vara minst 400 cm 2 . Prover tagna från olika ställen på slaktkroppen ska poolas före analys. Provtagningsbestämmelser för slaktkroppar från fjäderfä och färskt fjäderfäkött Slakterierna ska provta hela fjäderfäslaktkroppar med nackskinn för analyser av Salmonella och Campylobacter . Stycknings- och bearbetningsanläggningar, utom sådana som gränsar till ett slakteri och som styckar och bearbetar kött endast från det slakteriet, ska också ta prover för analys av Salmonella . Vid provtagningen ska de i första hand ta prover från hela fjäderfäslaktkroppar med nackskinn, om de finns tillgängliga, men se till att även ta prover från fjäderfädelar med skinn och/eller fjäderfädelar utan skinn, eller med endast lite skinn; valet ska vara riskbaserat. Slakteriernas provtagningsplaner ska inkludera fjäderfäslaktkroppar från flockar med okänd salmonellastatus eller med en status som man vet är positiv för Salmonella Enteritidis eller Salmonella Typhimurium . Vid undersökningar enligt processhygienkriterierna i kapitel 2 rad 2.1.5 och rad 2.1.9 för Salmonella och Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar på slakteri och analyserna för Salmonella och Campylobacter utförs på samma laboratorium ska det för varje provtagning slumpmässigt tas prover på nackskinnet från minst 15 slaktkroppar efter kylning. Nackskinnsprover från minst tre fjäderfäslaktkroppar från samma ursprungsflock ska poolas till ett prov på 26 g före analys. På så sätt erhålles 5 prover à 26 g (26 g krävs för att kunna analysera Salmonella och Campylobacter samtidigt från samma prov). För att tillförsäkra att proverna bibehålls i oförändrat tillstånd ska de efter insamling förvaras och transporteras till laboratoriet vid en temperatur som inte får vara lägre än 1 °C och inte högre än 8 °C och tiden mellan insamling och analys för Campylobacter får inte överskrida 48 timmar. Prover som har nått en temperatur på 0 °C får inte användas för att kontrollera överensstämmelsen med kriteriet för Campylobacter . Proverna som poolats till 5 prover à 26 g ska användas för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriterierna i kapitel 2 rad 2.1.5 och rad 2.1.9 samt med livsmedelssäkerhetskriteriet i kapitel 1 rad 1.28. För att förbereda den ursprungliga suspensionen på laboratoriet ska en provmängd på 26 g föras över till nio volymer (234 ml) buffrat peptonvatten (BPW). Det buffrade peptonvattnet ska ha rumstemperatur innan provmängden förs över. Blandningen ska behandlas i en Stomacher eller pulsifier i cirka en minut. Skumbildning ska undvikas genom att luften så långt möjligt avlägsnas ur Stomacherpåsen. 10 ml (~1g) av denna ursprungliga suspension ska införas i ett tomt sterilt provrör och 1 ml av dessa 10 ml ska användas för räkning av Campylobacter på selektionsplattor. Återstoden av den ursprungliga suspensionen (250 ml ~ 25 g) ska användas för detektion av Salmonella . Vid undersökningar enligt processhygienkriterierna i kapitel 2 rad 2.1.5 och rad 2.1.9 för Salmonella och Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar på slakteri och analyserna för Salmonella och Campylobacter utförs på två olika laboratorier ska det för varje provtagning slumpmässigt tas prover på nackskinnet från minst 20 slaktkroppar efter kylning. Nackskinnsprover från minst fyra fjäderfäslaktkroppar från samma ursprungsflock ska poolas till ett prov på 35 g före analys. På så sätt erhålles 5 prover à 35 g, vilka ska delas upp för att ge 5 prover á 25 g (för att kunna analysera för Salmonella ) och 5 prover à 10 g (för att kunna analysera för Campylobacter ). För att tillförsäkra att proverna bibehålls i oförändrat tillstånd ska de efter insamling förvaras och transporteras till laboratoriet vid en temperatur som inte får vara lägre än 1 °C och inte högre än 8 °C och tiden mellan insamling och analys för Campylobacter får inte överskrida 48 timmar. Prover som har nått en temperatur på 0 °C får inte användas för att kontrollera överensstämmelsen med kriteriet för Campylobacter . Proverna som poolats till 5 prover à 25 g ska användas för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriteriet i kapitel 2 rad 2.1.5 samt med livsmedelssäkerhetskriteriet i kapitel 1 rad 1.28. Proverna som poolats till 5 prover à 10 g ska användas för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriteriet i kapitel 2 rad 2.1.9. Vid analys av Salmonella i annat färskt fjäderfäkött än fjäderfäslaktkroppar ska fem prover på minst 25 g tas från samma parti. Provet som tas från fjäderfädelar med skinn ska omfatta skinn och om det inte finns tillräckligt med skinn för en provenhet ska en tunn bit av de yttre musklerna läggas till provenheten. Provet som tas från fjäderfädelar utan skinn, eller med endast lite skinn, ska innefatta en tunn bit eller flera tunna bitar av de yttre musklerna så att provenheten blir tillräckligt stor. Köttbitarna ska inkludera så mycket som möjligt av köttets yta. Riktlinjer för provtagning Närmare uppgifter om provtagning på slaktkroppar, särskilt när det gäller provtagningsställena, kan föras in i de riktlinjer för god hygienpraxis som avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 852/2004. Provtagningsfrekvenser för slaktkroppar, malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött och färskt fjäderfäkött Livsmedelsföretagarna i slakterier eller anläggningar som tillverkar malet kött, köttberedningar, maskinurbenat kött eller färskt fjäderfäkött ska ta prover för mikrobiologisk analys minst en gång i veckan. Provtagningsdagen bör ändras varje vecka så att veckans alla dagar täcks in. När det gäller provtagning av malet kött och köttberedningar för kontroll av E. coli och totalantal aeroba bakterier och provtagning på slaktkroppar för kontroll av Enterobacteriaceae och totalantal aeroba bakterier, kan frekvensen minskas till provtagning var fjortonde dag om tillfredsställande resultat erhålls under sex på varandra följande veckor. När det gäller provtagning för analys av Salmonella i malet kött, köttberedningar, slaktkroppar och färskt fjäderfäkött kan frekvensen minskas till testning var fjortonde dag om tillfredsställande resultat har uppnåtts under 30 på varandra följande veckor. Provtagningsfrekvensen för Salmonella kan också minskas om det finns ett nationellt eller regionalt salmonellakontrollprogram och om detta program omfattar tester som ersätter den provtagning som beskrivs i detta stycke. Provtagningsfrekvensen kan minskas ytterligare om det nationella eller regionala salmonellakontrollprogrammet visar att förekomsten av Salmonella är låg hos djur som köpts in av slakteriet. När det gäller provtagning för analys av Campylobacter i fjäderfäslaktkroppar, kan frekvensen minskas till testning var fjortonde dag om tillfredsställande resultat har uppnåtts under 52 på varandra följande veckor. Behörig myndighet kan godkänna att provtagningsfrekvensen för Campylobacter kan minskas om det finns ett officiellt eller ett officiellt godkänt nationellt eller regionalt campylobacterkontrollprogram och om detta program omfattar den provtagning och analys som krävs för att kontrollera överensstämmelsen med processhygienkriteriet i kapitel 2, rad 2.1.9. Om det i kontrollprogrammet har angetts en låg kontamineringsnivå för Campylobacter i flocken så kan provtagningsfrekvensen minskas ytterligare om denna låga kontamineringsnivå för Campylobacter uppnås under en 52-veckorsperiod i ursprungsbesättningen hos de slaktkycklingar som köpts in av slakteriet. Om kontrollprogrammet visar tillfredsställande resultat under en specifik period under året kan behörig myndighet godkänna att analysfrekvensen för Campylobacter även anpassas efter årstidsvariationer. När det är motiverat utifrån en riskanalys och sanktionerat av den behöriga myndigheten behöver inte dessa provtagningsfrekvenser tillämpas vid små slakterier och anläggningar som tillverkar malet kött, köttberedningar och färskt fjäderfäkött i små mängder.”