L_2008075SV.01003301.xml 18.3.2008 SV Europeiska unionens officiella tidning L 75/33 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 240/2008 av den 17 mars 2008 om upphävande av antidumpningstullen på import av karbamid med ursprung i Kroatien, Libyen, Ukraina och Vitryssland efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ( 1 ) (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artikel 9 och artikel 11.2, med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: A. FÖRFARANDE 1. Gällande åtgärder (1) Rådet införde i januari 2002 genom förordning (EG) nr 92/2002 ( 2 ) en slutgiltig antidumpningstull på mellan 7,81 EUR och 16,84 EUR per ton på import av karbamid, även löst i vatten, med ursprung i Vitryssland, Kroatien, Libyen och Ukraina. Genom samma förordning infördes en slutgiltig antidumpningstull på mellan 6,18 EUR och 21,43 EUR per ton på import av karbamid med ursprung i Bulgarien, Estland, Litauen och Rumänien, som upphävdes automatiskt den 1 maj 2004 respektive den 1 januari 2007 när dessa länder anslöt sig till gemenskapen. 2. Begäran om översyn (2) I april 2006 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande åtgärderna ( 3 ) . Den 17 oktober 2006 tog kommissionen emot en begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. (3) Begäran ingavs av European Fertiliser Manufacturers Association (EFMA) (nedan kallad den sökande ) såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av karbamid. (4) Den sökande gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för sitt påstående att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin sannolikt skulle komma att fortsätta eller återkomma när det gäller import av karbamid med ursprung i Vitryssland, Kroatien, Libyen och Ukraina (nedan kallade de berörda länderna ) om åtgärderna upphörde att gälla. (5) Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen och offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande av denna översyn i Europeiska unionens officiella tidning ( 4 ) . 3. Undersökningar avseende andra länder (6) I maj 2006 inledde kommissionen en översyn ( 5 ) enligt artikel 11.2 och 11.3 i grundförordningen av de slutgiltiga antidumpningstullar som införts genom rådets förordning (EG) nr 901/2001 ( 6 ) på import av karbamid med ursprung i Ryssland. Som en följd av denna översyn upphävde rådet genom förordning (EG) nr 907/2007 ( 7 ) antidumpningstullen på import av karbamid med ursprung i Ryssland. Slutsatsen drogs att gemenskapsindustrin inte tillfogades någon fortsatt väsentlig skada och att det inte var sannolikt att skadan skulle återkomma om åtgärderna upphörde. 4. Den nuvarande undersökningen 4.1 Undersökningsperiod (7) Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2006 (nedan kallad översynsperioden ). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med 2002 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden ). 4.2 Parter som berörs av undersökningen (8) Kommissionen underrättade officiellt den sökande, gemenskapstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Vitryssland, Kroatien, Libyen och Ukraina (nedan kallade de berörda exportörerna ), de importörer, handlare, användare och intresseorganisationer för dessa som kommissionen visste var berörda samt företrädarna för exportländernas regeringar om att översynen hade inletts. (9) Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som gav sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande. (10) Kommissionen gav också de parter som var direkt berörda möjlighet att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. (11) Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. (12) Eftersom det uppenbarligen fanns ett stort antal gemenskapstillverkare, importörer i gemenskapen och exporterande tillverkare i Ukraina ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka huruvida stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande verkligen var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att undersökningen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. (13) Samarbetsviljan hos importörerna i gemenskapen var mycket låg; endast en importör var villig att samarbeta. Det beslutades därför att det inte var nödvändigt med ett stickprovsförfarande för importörer. (14) Tolv gemenskapstillverkare fyllde i stickprovsformuläret i vederbörlig ordning och gick formellt med på att samarbeta ytterligare i undersökningen. Fyra av dessa tolv företag, som konstaterades vara representativa för gemenskapsindustrin när det gäller produktionsvolym och försäljning av karbamid i gemenskapen, valdes ut för stickprovet. De fyra gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet stod för cirka 60 % av gemenskapsindustrins sammanlagda tillverkning under översynsperioden, medan de tolv gemenskapstillverkarna stod för cirka 80 % av tillverkningen i gemenskapen. Detta stickprov utgjorde den största representativa produktions- och försäljningsvolym av karbamid i gemenskapen som rimligen gick att undersöka inom den tid som stod till förfogande. (15) Fyra exporterande tillverkare i Ukraina fyllde i stickprovsformuläret i vederbörlig ordning inom tidsfristen och gick formellt med på att samarbeta ytterligare i undersökningen. Dessa fyra exporterande tillverkare stod för nästan 100 % av den sammanlagda ukrainska exporten till gemenskapen under översynsperioden. På grund av det låga antalet samarbetsvilliga företag i Ukraina beslutades att man inte skulle tillämpa ett stickprovsförfarande; alla företag anmodades i stället att lämna in ett besvarat frågeformulär. (16) Svar på frågeformulären mottogs från fyra gemenskapstillverkare, en importör, två användare och fyra exporterande tillverkare i Ukraina samt en tillverkare i vardera Vitryssland, Kroatien och Libyen. Flera importörer och användare och deras intresseorganisationer lämnade dessutom synpunkter utan att besvara frågeformuläret. (17) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för att avgöra om dumpningen och skadan sannolikt skulle fortsätta och för att fastställa gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag: a) Gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet — Fertiberia SA, Madrid, Spanien — SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Tyskland — Yara Group (Yara Spa Ferrara, Italy och Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Nederländerna — Zakłady Azotowe Puławy SA, Puławy, Polen b) Exporterande tillverkare — Ukraina: — Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka — Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodonetsk — Joint Stock Company Dnipro Azot, Dneprodzerzhinsk — Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cherkassy — Kroatien: — Petrokemija D.D., Kutina c) Importörer i gemenskapen — Dynea Austria GmbH, Krems, Österrike d) Användare i gemenskapen — Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Italien — Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Spanien B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT 1. Berörd produkt (18) Den berörda produkten är samma produkt som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, dvs. karbamid som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 3102 10 10 och 3102 10 90 (nedan kallad den berörda produkten ) med ursprung i Vitryssland, Kroatien, Libyen och Ukraina. (19) Karbamid tillverkas huvudsakligen av ammoniak, som i sin tur tillverkas av naturgas. Karbamid kan anta flytande eller fast form. Fast karbamid kan användas för jordbruksändamål och industriella ändamål. Karbamid för jordbruksändamål kan användas antingen som gödningsmedel som sprids ut på marken, eller som tillsatsämne i foder. Karbamid för industriella ändamål är ett råmaterial för tillverkning av vissa typer av lim och plast. Flytande karbamid kan användas både som gödningsmedel och för industriella ändamål. Även om karbamid kan anta de olika former som nämns ovan, är de kemiska egenskaperna i grunden desamma och ämnet betraktas därför i detta förfarande som en och samma produkt. 2. Likadan produkt (20) I enlighet med vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen har denna översynsundersökning bekräftat att de produkter som tillverkas och exporteras av de exporterande tillverkarna i Vitryssland, Kroatien, Libyen och Ukraina, de produkter som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i dessa länder och de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden alla har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och i stort sett samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING (21) Mot bakgrund av slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada framförs nedan endast de viktigaste argumenten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning. 1. Dumpning av importen under översynsperioden 1.1 Allmänna principer (22) I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det huruvida dumpning förekom under översynsperioden och, i så fall, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning. (23) För de tre exportländer som hade marknadsekonomisk ställning, dvs. Kroatien, Libyen och Ukraina, fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.3 i grundförordningen. För Vitrysslands del fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. 1.2 Kroatien (24) Dumpningsmarginalen för den enda exporterande tillverkaren i Kroatien fastställdes i enlighet med artikel 2.5, 2.11 och 2.12 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. (25) Kroatien exporterade mer än 200 000 ton karbamid till gemenskapen under översynsperioden, vilket motsvarar 2,3 % av gemenskapsmarknaden. Det konstaterades att den enda kända, samarbetsvilliga exporterande tillverkaren fortfarande exporterade till avsevärt dumpade priser till gemenskapen under översynsperioden. Den konstaterade dumpningsmarginalen var drygt 20 %. (26) Det var mycket tveksamt om kostnaderna för gas, som är det viktigaste råmaterialet vid framställning av karbamid, avspeglades i rimlig utsträckning i den exporterande tillverkarens räkenskaper. Det konstaterades nämligen att gasförsörjningen skedde på särskilda villkor, beroende på att såväl den exporterande tillverkaren som gasleverantören var majoritetsägda av den kroatiska staten, och att priserna på gas var onormalt låga. Eftersom det inte fanns några marknadsmässiga priser på gas på den inhemska marknaden i Kroatien, blev det i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen nödvändigt att fastställa dessa priser på ”någon annan skälig grund”, inbegripet uppgifter hämtade från andra representativa marknader. Eftersom merparten av den gas som används för framställning av den berörda produkten är av ryskt ursprung kunde det justerade priset baseras på det genomsnittliga priset på rysk gas när denna säljs för export vid den tysk-tjeckiska gränsen (Waidhaus), med avdrag för transportkostnader. Waidhaus är nämligen centrum för rysk försäljning av gas till EU. Detta skulle ge en väsentligt högre dumpningsmarginal. Med hänsyn till det faktum att dumpning förekommer även utan denna justering och till de slutsatser om sannolikheten för återkommande skada som anges nedan gjordes ingen ytterligare utredning när det gäller detta. 1.3 Vitryssland, Libyen och Ukraina (27) Såsom förklaras i skälen 29, 38 och 45 var de kvantiteter som exporterades från de tre övriga berörda exportländerna så begränsade att exportpriserna i fråga inte ansågs tillräckligt tillförlitliga för att avgöra om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta. 2. Sannolikheten för att dumpningen återkommer 2.1 Vitryssland (28) Eftersom Vitryssland inte anses vara ett land med marknadsekonomi fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter som erhållits från en tillverkare i ett tredjeland med marknadsekonomi. I tillkännagivandet om inledande föreslogs Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land, eftersom det var det land som användes i den ursprungliga undersökningen. Ingen berörd part lämnade några synpunkter på detta. Den amerikanska tillverkare som samarbetade i den ursprungliga undersökningen lämnade in ett besvarat frågeformulär som användes för fastställandet av normalvärdet. (29) Den enda kända vitryska tillverkaren lämnade in ett besvarat frågeformulär. Vitryssland exporterade totalt cirka 25 000 ton karbamid, vilket motsvarar en andel av gemenskapsmarknaden på 0,3 %. Eftersom marknadsandelen är så låg koncentreras analysen i fråga om Vitryssland på sannolikheten för att dumpning återkommer. (30) Vitrysslands exportbeteende gentemot samtliga tredjeländer undersöktes. Exporten till samtliga regioner i världen skedde till priser som alltid var lägre än det normalvärde som konstaterats på den jämförbara marknaden, vilket visade att priserna till andra exportmarknader dumpades. (31) Dessutom undersöktes det huruvida Vitrysslands exportpriser skulle vara dumpade om de fastställdes på samma nivåer som de gällande prisnivåerna i gemenskapen. Det är nämligen inte sannolikt att en sådan stapelvara som karbamid skulle kunna avsättas till priser över gällande marknadspriser. Resultatet av denna analys gav också betydande dumpningsmarginaler. (32) Samtidigt konstaterades att de exportpriser som togs ut för exporten till andra exportmarknader var något högre än de exportpriser som togs ut på exporten till gemenskapen. Det är därför tveksamt om gemenskapen skulle vara en mera attraktiv marknad i prishänseende än andra tredjeländers marknader. (33) Mot bakgrund av ovanstående omständigheter och överväganden är det sannolikt att dumpning återkommer om åtgärderna upphör att gälla. 2.2 Kroatien (34) Såsom anges i skäl 25 konstaterades att dumpning förekom vid export till gemenskapen. Kroatiens exportbeteende gentemot samtliga tredjeländer undersöktes också. Exporten till samtliga regioner i världen skedde till priser som var lägre än normalvärdet, vilket visade att dumpning förekom även utan den justering som anges ovan. (35) Dessutom undersöktes det huruvida de kroatiska exportpriserna skulle vara dumpade om de fastställdes på samma nivåer som de gällande prisnivåerna i gemenskapen. Det är nämligen inte sannolikt att en sådan stapelvara som karbamid skulle kunna avsättas till priser över gällande marknadspriser. Resultatet av denna analys gav också betydande dumpningsmarginaler. (36) Samtidigt konstaterades att de exportpriser som togs ut för exporten till andra exportmarknader var något högre än de exportpriser som togs ut för exporten till gemenskapen. Det är därför tveksamt om gemenskapen skulle vara en mera attraktiv marknad i prishänseende än andra tredjeländers marknader. (37) Det är därför sannolikt att dumpning återkommer om åtgärderna upphör att gälla. 2.3 Libyen (38) Den enda kända exporterande tillverkaren lämnade in ett besvarat frågeformulär som var ofullständigt. Eftersom denna exporterande tillverkare underlät att lämna en del av de uppgifter som saknades måste artikel 18 i grundförordningen tillämpas. Tillgängliga uppgifter visade att Libyen exporterade totalt cirka 70 000 ton karbamid till gemenskapen under översynsperioden, vilket motsvarar en andel av gemenskapsmarknaden på 0,8 %. Eftersom marknadsandelen är så låg koncentreras analysen i fråga om Libyen på sannolikheten för att dumpning återkommer. Analysen av dumpning och sannolikheten för återkommande dumpning gjordes på grundval av tillgängliga uppgifter. (39) Eftersom det inte förekom någon representativ försäljning på den inhemska marknaden i Libyen fastställdes normalvärdet på grundval av tillverkningskostnaden i ursprungslandet plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. En vinstmarginal på 8 % konstaterades vara skälig i detta fall. (40) En analys av det formulär som ingetts av det samarbetande företaget i Libyen visade att dess huvudsakliga verksamhet var att exportera till marknaderna i andra tredjeländer. Under översynsperioden exporterades cirka 570 000 ton till andra tredjeländers marknader, vilket är mer än åtta gånger den totala exporten till gemenskapsmarknaden. En jämförelse mellan de exportpriser som togs ut för denna export och det normalvärde som fastställts ovan visade på en betydande dumpningsnivå. (41) Det var mycket tveksamt om kostnaderna för gas, som är det viktigaste råmaterialet vid framställning av karbamid, avspeglades i rimlig utsträckning i den exporterande tillverkarens räkenskaper. På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades att gasförsörjningen skedde på särskilda villkor, beroende på att såväl den exporterande tillverkaren som gasleverantören är majoritetsägda av den libyska staten, och att priserna på gas var onormalt låga. En justering skulle öka dumpningsmarginalen betydligt. Med hänsyn till det faktum att dumpning förekommer även utan denna justering och till de slutsatser om sannolikheten för återkommande skada som anges nedan konstaterades en sådan justering inte vara nödvändig även om den var motiverad. (42) Dessutom undersöktes det om de libyska exportpriserna skulle vara dumpade om de fastställdes på samma nivåer som de gällande prisnivåerna i gemenskapen. Det är nämligen inte sannolikt att en sådan stapelvara som karbamid skulle kunna avsättas till priser över gällande marknadspriser. Resultatet av denna analys gav också betydande dumpningsmarginaler. (43) Samtidigt konstaterades att de exportpriser som togs ut för exporten till andra exportmarknader var något högre än exportpriserna till gemenskapen. Det är därför tveksamt om gemenskapen skulle vara en mera attraktiv marknad i prishänseende än andra tredjeländers marknader. (44) Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att dumpning återkommer om åtgärderna upphör att gälla. 2.4 Ukraina (45) Fyra tillverkare samarbetade i undersökningen. Endast två av dem hade en exportförsäljning till gemenskapen under översynsperioden. Ukraina exporterade totalt endast cirka 20 000 ton karbamid, vilket motsvarar en andel av gemenskapsmarknaden på 0,2 %. Eftersom marknadsandelen är så låg koncentreras analysen i fråga om Ukraina på sannolikheten för att dumpning återkommer. (46) När det gäller kostnaderna för gas konstaterades att Ukraina importerar merparten av den gas som används i framställningen av karbamid från Ryssland. I detta avseende visade alla tillgängliga uppgifter att Ukraina importerar naturgas från Ryssland till priser som är betydligt under de marknadspriser som betalas för naturgas på oreglerade marknader. Undersökningen visade att priset på naturgas från Ryssland, vid exporten till gemenskapen, var nästan dubbelt så högt som det inhemska priset på gas i Ukraina. Därför justerades de kostnader för gas som uppbars av den sökande på grundval av uppgifter från andra representativa marknader, i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Det justerade priset baserades på det genomsnittliga priset på rysk gas när den säljs för export vid den tysk-tjeckiska gränsen (Waidhaus), med avdrag för transportkostnader. Eftersom Waidhaus är centrum för försäljning av rysk gas till EU, som är både den största marknaden för rysk gas och har priser som på ett rimligt sätt avspeglar kostnaderna, kan marknaden anses vara representativ i den mening som avses i artikel 2.5 i grundförordningen. (47) Justeringen ledde för tre av de berörda företagen till inhemska priser som låg under kostnaden, och tillverkningskostnaden jämte en skälig vinstmarginal på 8 % användes därför som normalvärde. När det gäller det fjärde företaget användes för detta ändamål vederbörligen justerade inhemska priser. (48) De ukrainska exporterande tillverkarnas exportbeteende gentemot samtliga tredjeländer undersöktes därefter. Exporten till samtliga regioner i världen skedde till priser som genomgående låg långt under det fastställda normalvärdet. (49) Dessutom undersöktes det huruvida de ukrainska exportpriserna skulle vara dumpade om de fastställdes på samma nivåer som de gällande prisnivåerna i gemenskapen. Det är nämligen inte sannolikt att en sådan stapelvara som karbamid skulle kunna avsättas till priser över gällande marknadspriser. Resultatet av denna analys gav också betydande dumpningsmarginaler. Samtidigt konstaterades att de exportpriser som togs ut för exporten till andra exportmarknader låg på en nivå som var jämförbar med prisnivån för exporten till gemenskapen. Det är därför tveksamt om gemenskapen skulle vara en mera attraktiv marknad i prishänseende än andra tredjeländers marknader. Mot bakgrund av ovanstående omständigheter och överväganden är det sannolikt att dumpning återkommer om åtgärderna upphör att gälla. 3. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla 3.1 Vitryssland (50) Enligt tillgängliga uppgifter hade Vitryssland på sin höjd en outnyttjad kapacitet på cirka 150 000 ton under översynsperioden. Vidare svarade exporten till andra tredjeländer för cirka 225 000 ton. (51) Det är inte uteslutet att en del av den outnyttjade kapaciteten kommer att inriktas på gemenskapen när åtgärderna har upphört att gälla. Den enda vitryska exportören har välutvecklade distributionskanaler i gemenskapen, och gemenskapsmarknaden är i allmänhet, på grund av sin storlek attraktiv, särskilt för länder som ligger geografiskt nära. (52) Det är emellertid inte uteslutet att en del av dessa kvantiteter kommer att exporteras även till andra tredjeländer, eftersom de prisnivåer som kan uppnås i de länderna fritt fabrik är lika höga som (eller till och med högre än) de priser som kan tas ut vid export till gemenskapen. Dessutom är det inte uteslutet att förbrukningen av karbamid kommer att öka i andra regioner i världen mot bakgrund av den nuvarande utvecklingstendensen mot ökad jordbruksproduktion. Slutsatsen är att det inte finns anledning att tro att hela den outnyttjade kapaciteten kommer att utnyttjas för export om åtgärderna upphör att gälla, men exporten kommer sannolikt att överstiga miniminivån. (53) Liknande argument gäller en eventuell omdirigering av exporten från tredjeländer till gemenskapen, vilket gör det osannolikt att väsentligt ökade kvantiteter kommer att exporteras till gemenskapen inom en överskådlig framtid om åtgärderna upphör att gälla. 3.2 Kroatien (54) Enigt tillgängliga uppgifter hade Kroatien på sin höjd en outnyttjad kapacitet på cirka 120 000 ton under översynsperioden. Vidare svarade exporten till andra tredjeländer för cirka 60 000 ton. Det är inte uteslutet att en del av den outnyttjade kapaciteten kommer att inriktas på gemenskapen när åtgärderna har upphört att gälla. Den enda kroatiska exportören har väl utvecklade distributionskanaler i gemenskapen, och gemenskapsmarknaden är i allmänhet, på grund av sin storlek attraktiv, särskilt för länder som ligger geografiskt nära. (55) Antidumpningsåtgärder har emellertid inte hindrat att Kroatien har exporterat betydande kvantiteter till gemenskapen. Det finns inga tecken på att det skulle ha funnits några hinder för export av ytterligare kvantiteter till gemenskapen. Eftersom detta inte har skett är det inte sannolikt att exporten till gemenskapen skulle öka betydligt om denna kapacitet utnyttjades. Det är dessutom inte uteslutet att en del av dessa kvantiteter skulle kunna exporteras även till andra tredjeländer, eftersom de prisnivåer som kan uppnås i de länderna fritt fabrik är lika höga som (eller något högre än) de priser som kan tas ut vid export till gemenskapen. (56) Dessutom är det inte uteslutet att förbrukningen av karbamid kommer att öka i andra regioner i världen mot bakgrund av den nuvarande utvecklingstendensen mot ökad jordbruksproduktion. Slutsatsen är att det inte finns anledning att tro att en betydande andel av Kroatiens outnyttjade kapacitet skulle användas för ökad export till gemenskapen, men mot bakgrund av de nuvarande exportnivåerna förväntas exportvolymerna till gemenskapen ligga kvar över miniminivån. (57) Liknande argument gäller en eventuell omdirigering av exporten från tredjeländer till gemenskapen, vilket gör det att det inte är sannolikt att väsentligt ökade kvantiteter kommer att exporteras till gemenskapen inom en överskådlig framtid om åtgärderna upphör att gälla. 3.3 Libyen (58) Enligt tillgängliga uppgifter hade Libyen på sin höjd en outnyttjad kapacitet på cirka 140 000 ton under översynsperioden. Vidare svarade exporten till andra tredjeländer för cirka 570 000 ton. Det är inte uteslutet att en del av den outnyttjade kapaciteten kommer att inriktas på gemenskapen när åtgärderna har upphört att gälla. Den enda libyska exportören har väl utvecklade distributionskanaler i gemenskapen, och gemenskapsmarknaden är i allmänhet, på grund av sin storlek attraktiv, särskilt för länder som ligger geografiskt nära. (59) Det är emellertid inte uteslutet att en del av dessa kvantiteter exporteras även till andra tredjeländer, eftersom de prisnivåer som kan uppnås i de länderna fritt fabrik är lika höga som (eller till och med högre än) de priser som kan tas ut vid export till gemenskapen. Dessutom är det inte uteslutet att förbrukningen av karbamid kommer att öka i andra regioner i världen mot bakgrund av den nuvarande utvecklingstendensen mot ökad jordbruksproduktion. Slutsatsen är att det inte finns anledning att tro att hela den outnyttjade kapaciteten kommer att utnyttjas för export om åtgärderna upphör att gälla, men exporten kommer sannolikt att överstiga miniminivån. (60) Liknande argument gäller en eventuell omdirigering av exporten från tredjeländer till gemenskapen, vilket gör det att det inte är sannolikt att väsentligt ökade kvantiteter kommer att exporteras till gemenskapen inom en överskådlig framtid om åtgärderna upphör att gälla. 3.4 Ukraina (61) Enligt tillgängliga uppgifter hade Ukraina på sin höjd en outnyttjad kapacitet på cirka 375 000 ton under översynsperioden. Vidare svarade exporten till andra tredjeländer för cirka 3 500 000 ton. Det är inte uteslutet att en del av den outnyttjade kapaciteten kommer att inriktas på gemenskapen när åtgärderna har upphört att gälla. De ukrainska exportörerna har väl utvecklade distributionskanaler i gemenskapen, och gemenskapsmarknaden är i allmänhet, på grund av sin storlek attraktiv, särskilt för länder som ligger geografiskt nära. Det är emellertid inte uteslutet att en del av dessa kvantiteter exporteras även till andra tredjeländer, eftersom de prisnivåer som kan uppnås i de länderna fritt fabrik är jämförbara med de priser som kan tas ut vid export till gemenskapen. Dessutom är det inte uteslutet att förbrukningen av karbamid kommer att öka i andra regioner i världen mot bakgrund av den nuvarande utvecklingstendensen mot ökad jordbruksproduktion. Slutsatsen är att det inte finns anledning att tro att hela den outnyttjade kapaciteten kommer att utnyttjas för export om åtgärderna upphör att gälla, men exporten kommer sannolikt att överstiga miniminivån. (62) När det gäller en eventuell omdirigering av exporten från tredjeländer till gemenskapen hävdade de sökande att den väntade kapacitetsökningen i andra regioner (framför allt Mellanöstern) skulle ersätta den ukrainska exporten till framför allt Asien, men även till Afrika och Latinamerika. Det skulle röra sig om mer än 3 000 000 ton som då skulle omdirigeras till gemenskapen. Det är emellertid på grundval av tillgängliga uppgifter inte möjligt att dra slutsatsen att en sådan omdirigering skulle äga rum, bl.a. eftersom en ökad global förbrukning mycket väl skulle kunna absorbera dessa ytterligare kvantiteter, om de kommer in på marknaden. Dessutom är det inte uteslutet att kapacitetsökningarna skulle komma att ske över en längre tidsperiod än vad den sökande påstått. Sammanfattningsvis kan det inte bekräftas att betydande ytterligare kvantiteter sannolikt skulle omdirigeras till gemenskapsmarknaden inom en överskådlig framtid om åtgärderna upphör att gälla. 4. Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning (63) Mot bakgrund av ovanstående analys är slutsatsen att dumpning av betydande kvantiteter karbamid sannolikt inte skulle fortsätta i fråga om Kroatien, eller återkomma i fråga om de övriga tre berörda länderna om åtgärderna upphör att gälla. D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN 1. Definition av gemenskapstillverkningen (64) Inom gemenskapen framställs den likadana produkten av 16 tillverkare, vilkas produktion anses utgöra gemenskapens sammanlagda tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Åtta av dem blev gemenskapstillverkare i och med Europeiska unionens utvidgning i maj 2004. (65) Av de 16 gemenskapstillverkarna gick 12 med på att samarbeta i undersökningen, medan tre skickade de uppgifter som begärts för stickprovet utan att erbjuda något ytterligare samarbete. Ingen gemenskapstillverkare motsatte sig begäran om översyn. (66) Följande tolv tillverkare gick med på att samarbeta: — Achema AB (Litauen) — Adubos de Portugal (Portugal) — AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Österrike) — Duslo a.s. (Slovakien) — Fertiberia SA (Spanien) — AS Nitrofert (Estland) — Nitrogénművek Rt (Ungern) — SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Tyskland) — Yara Group (sammanslagning av Yara France SA (Frankrike), Yara Italia S.p.A. (Italy), Yara Brunsbüttel GmbH (Tyskland) och Yara Sluiskil BV (Nederländerna) — Zakłady Azotowe Putawy (Polen) — ZAK S.A. (Polen) — BASF GmbH (Tyskland) (67) Eftersom dessa tolv gemenskapstillverkare svarade för cirka 80 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen under översynsperioden, anses de svara för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan gemenskapsindustrin . De fyra icke-samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna kommer att kallas övriga gemenskapstillverkare . (68) Såsom anges ovan gjordes ett urval bestående av fyra företag. Alla gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet var samarbetsvilliga och besvarade frågeformuläret inom de fastställda tidsfristerna. De åtta återstående samarbetsvilliga tillverkarna lämnade dessutom vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen. E. SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN 1. Förbrukning på gemenskapsmarknaden (69) Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden, de övriga gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden samt uppgifter från Eurostat om all import till EU. Till följd av utvidgningen av Europeiska unionen 2004 och i syfte att göra analysen tydligare och mera konsekvent fastställdes förbrukningen på grundval av marknaden för EU-25 under hela skadeundersökningsperioden. Eftersom denna undersökning inleddes innan Europeiska unionen utvidgats till att omfatta även Bulgarien och Rumänien, begränsades analysen till situationen i EU-25. (70) Mellan 2002 och 2003 ökade förbrukningen i gemenskapen med 3 % och låg kvar på en stabil nivå under översynsperioden. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Total förbrukning i gemenskapen (ton) 8 650 000 8 945 000 8 955 000 8 875 000 8 950 000 Index (2002 = 100) 100 103 104 103 103 2. Import från de berörda länderna 2.1 Importvolym, importens marknadsandel och importpriser (71) När det gäller Vitryssland, Kroatien, Libyen och Ukraina utvecklades importvolymerna, marknadsandelarna och genomsnittpriserna såsom anges nedan. Uppgifterna grundar sig på statistik från Eurostat. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Vitryssland Importvolym (ton) 134 931 167 981 62 546 62 044 25 193 Marknadsandel 1,6 % 1,9 % 0,7 % 0,7 % 0,3 % Importpriser (euro/ton) 107,5 126,6 148,5 165,7 190,5 Index (2002 = 100) 100 118 138 154 177 Ukraina Importvolym (ton) 44 945 36 304 77 270 84 338 52 553 Marknadsandel 0,5 % 0,4 % 0,8 % 0,9 % 0,5 % Importpriser (euro/ton) 117,4 134,5 139,6 192,7 194,0 Index (2002 = 100) 100 115 119 164 165 Kroatien Importvolym (ton) 126 400 179 325 205 921 187 765 208 050 Marknadsandel 1,5 % 2,0 % 2,3 % 2,1 % 2,3 % Importpriser (euro/ton) 125,1 135,0 145,0 171,7 185,0 Index (2002 = 100) 100 108 116 137 148 Libyen Importvolym (ton) 142 644 227 793 153 390 124 515 73 361 Marknadsandel 1,6 % 2,5 % 1,7 % 1,4 % 0,8 % Importpriser (euro/ton) 114,1 134,9 147,2 193,8 201,6 Index (2002 = 100) 100 118 129 170 177 (72) När det gäller Vitryssland ökade importvolymen något mellan 2002 och 2003, varefter den minskade konstant under hela skadeundersökningsperioden (– 81 % för perioden som helhet). Importens marknadsandel ökade också något mellan 2002 och 2003, varefter den minskade kontinuerligt och föll till 0,3 % under översynsperioden. Från och med år 2004 låg volymerna på miniminivån. Priserna utvecklades positivt från 107 euro/ton till 190 euro/ton under skadeundersökningsperioden. (73) När det gäller Ukraina låg importnivåerna hela tiden kvar på nivån under minimitröskeln, medan importpriserna ökade med 65 % mellan 2002 och översynsperioden. (74) Importen från Kroatien var ganska stabil under hela perioden, med en andel av cirka 2 % av gemenskapsmarknaden, medan importpriserna ökade med 48 %. (75) Importen från Libyen ökade 2003, men minskade därefter konstant fram till och med slutet av översynsperioden. Under perioden som helhet minskade den med 49 % och dess marknadsandel gick från 1,6 % 2002 till 0,8 % under översynsperioden. I likhet med de övriga berörda länderna ökade priserna på importen från Libyen, med 77 % mellan 2002 och översynsperioden. (76) Prisutvecklingen när det gäller de fyra länderna är proportionellt sett högre än eller jämförbar med ökningen av gemenskapsindustrins försäljningspriser. (77) För att beräkna prisunderskridandenivån för Kroatien under översynsperioden jämfördes gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke närstående kunder med importpriset cif vid gemenskapens gräns för import från den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kroatien, med justering för att landningspriset skulle avspeglas. Jämförelsen visade att priserna för importen underskred gemenskapsindustrins priser med 4,7 %. Dessa priser var emellertid jämförbara med det icke-skadevållande pris som fastställts för gemenskapsindustrin. (78) Eftersom marknadsandelarna för tre av de fyra berörda länderna var under miniminivån, individuellt eller kollektivt sett, ansågs det att deras export till gemenskapen inte vållade någon skada och att underskridandemarginalerna därför inte var relevanta för att ingå i analysen av fortsatt skada. 3. Import från andra länder (79) I tabellen nedan anges importvolymen från övriga tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Uppgifterna om kvantitets- och prisutvecklingen grundar sig även på uppgifter från Eurostat. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Importvolym från Ryssland (ton) 1 360 025 1 429 543 1 783 742 1 404 863 1 488 367 Marknadsandel 15,7 % 16,0 % 19,9 % 15,8 % 16,6 % Pris på importen från Ryssland (euro/ton) 119 133 154 180 196 Importvolym från Egypten (ton) 579 830 629 801 422 892 385 855 624 718 Marknadsandel 6,7 % 7,0 % 4,7 % 4,3 % 7,0 % Pris på importen från Egypten (euro/ton) 149 163 178 220 222 Importvolym från Rumänien (ton) 260 298 398 606 235 417 309 195 248 377 Marknadsandel 3,0 % 4,5 % 2,6 % 3,5 % 2,8 % Pris på importen från Rumänien (euro/ton) 123 142 175 197 210 Importvolym från övriga länder (ton) 373 732 291 620 254 311 336 110 326 579 Marknadsandel 4,3 % 3,3 % 2,8 % 3,8 % 3,6 % Pris på importen från övriga länder (euro/ton) 141 170 194 221 224 Marknadsandel för samtliga tredjeländer 29,7 % 30,8 % 30,0 % 27,4 % 30,0 % (80) Det bör påpekas att den samlade importen från tredjeländer ökade med 4,4 % under hela perioden. Detta beror i huvudsak på att importen från Ryssland, som är det i särklass största exportlandet, ökade (9,4 %). Det bör också påpekas att importen från Ryssland var föremål för åtgärder i form av ett minimiimportpris under hela perioden, som upphävdes genom förordning (EG) nr 907/2007 (se skäl 6). Mellan 2002 och översynsperioden ökade importen från Egypten med 7,7 %, medan importen från övriga tredjeländer minskade med ungefär lika mycket, och där Rumänien stod för mer än 40 % av importen. När det gäller exportpriserna exporterade samtliga dessa länder till gemenskapen till priser som inte underskred gemenskapsindustrins priser under översynsperioden eller som låg över det icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrin. 4. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation (81) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. 4.1 Inledande anmärkningar (82) De flesta av de samarbetsvilliga tillverkarna inom gemenskapsindustrin konstaterades använda den likadana produkten för vidare bearbetning till blandat gödningsmedel eller konstgödsel, som är senare led i förädlingskedjan och som utöver kväve även innehåller andra näringsämnen som vattenlöslig fosfor och/eller vattenlösligt kalium. (83) Sådana företagsinterna överföringar av produktionen av karbamid konstaterades varken komma ut på den öppna marknaden eller konkurrera med importen av den berörda produkten. Undersökningen visade att denna företagsinterna användning utgjorde en stabil andel på cirka 20 % av gemenskapsindustrins sammanlagda tillverkning. Den anses därför inte kunna ha någon avsevärd inverkan på gemenskapsindustrins skadebild. (84) När ett stickprovsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, tillverkningskapacitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för gemenskapsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, räntabilitet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital undersöks på grundval av uppgifter som inhämtats för de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet. 4.2 Uppgifter som rör gemenskapsindustrin som helhet a) Tillverkning (85) Gemenskapsindustrins tillverkning, inklusive volymer avsedda för företagsintern användning, låg på en relativt stabil nivå mellan 2002 och översynsperioden. Den ökade med 5 % 2003 och minskade med samma procentsats 2004. År 2005 och under översynsperioden registrerades en liten ökning på 2 % respektive 1 % och nådde 4,45 miljoner ton. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Gemenskapsindustrins produktion (ton) 4 300 000 4 500 000 4 300 000 4 400 000 4 450 000 Index (2002 = 100) 100 105 100 102 103 Gemenskapsindustrins produktion för företagsinterna överföringar 800 000 800 000 800 000 900 000 900 000 I procent av den totala produktionen 19,3 % 18,5 % 19,5 % 20,6 % 20,2 % Källa : De klagande, frågeformulärssvar från urvalet och kontrollerade frågeformulärssvar. b) Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (86) Produktionskapaciteten ökade något (5 %) mellan 2002 och översynsperioden. Eftersom produktionsvolymen var stabil, minskade kapacitetsutnyttjandet något, från 84 % år 2002 till 81 % under översynsperioden. Kapacitetsutnyttjandet för denna typ av tillverkning och industri kan emellertid påverkas av produktionen av andra produkter som är möjliga att tillverka med samma utrustning och är därför mindre meningsfullt som skadeindikator. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Gemenskapsindustrins produktions kapacitet (ton) 5 100 000 5 200 000 5 200 000 5 400 000 5 360 000 Index (2002 = 100) 100 101 101 106 105 Gemenskapsindustrins kapacitets utnyttjande 84 % 88 % 84 % 81 % 81 % Index (2002 = 100) 100 104 100 96 96 c) Lager (87) Gemenskapsindustrins utgående lager låg på en ganska stabil nivå mellan 2002 och 2004, varefter det ökade markant (med 24 procentenheter 2005 och med ytterligare 13 procentenheter i slutet av översynsperioden). Eftersom den karbamid som är avsedd för företagsintern användning lagras tillsammans med den produkt som säljs på den fria marknaden anses emellertid lagernivån vara en mindre meningsfull skadeindikator. Det bör också noteras att översynsperiodens slut sammanfaller med säsongsutförsäljningens början. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Gemenskapsindustrins utgående lager (ton) 250 000 240 000 260 000 320 000 350 000 Index (2002 = 100) 100 94 103 127 140 d) Försäljningsvolym (88) Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden minskade något mellan 2002 och översynsperioden, nämligen med 3 %. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen (ton) 3 150 000 3 240 000 3 050 000 3 000 000 3 070 000 Index (2002 = 100) 100 103 97 95 97 e) Marknadsandel (89) Gemenskapsindustrins andel av marknaden minskade också något mellan 2002 och översynsperioden, från 36,5 % till 34,3 %. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Gemenskapsindustrins marknadsandel 36,5 % 36,3 % 34,1 % 33,8 % 34,3 % Index (2002 = 100) 100 99 93 93 94 f) Tillväxt (90) Gemenskapsindustrin förlorade en liten del av sin marknadsandel på en marknad som var stabil under hela skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins förlorade marknadsandel övertogs inte av importen från de fyra berörda länderna, som registrerade en minskning från 5,8 % till 4,4 % av sin marknadsandel mellan 2002 och översynsperioden. g) Sysselsättning (91) Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade med 6 % mellan 2002 och översynsperioden, medan produktionen ökade något, vilket avspeglar gemenskapsindustrins ansträngningar att fortlöpande öka sin produktivitet och stärka sin konkurrenskraft. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Gemenskapsindustrins sysselsättning när det gäller den berörda produkten 1 235 1 230 1 155 1 160 1 165 Index (2002 = 100) 100 100 94 94 94 h) Produktivitet (92) Produktionen per anställd inom gemenskapsindustrin ökade med 6 % per år mellan 2002 och 2003 och förblev i stort sett oförändrad under översynsperioden, vilket visar de kombinerade positiva verkningarna av att sysselsättningen minskade och produktionen ökade inom gemenskapsindustrin. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Gemenskapsindustrins produktivitet (ton per anställd) 3 500 3 700 3 745 3 765 3 735 Index (2002 = 100) 100 106 107 108 107 i) Dumpningsmarginalens storlek (93) Verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens storlek under översynsperioden kan inte anses vara betydande och inte anses meningsfull som indikator av följande skäl: i) importvolymen från Vitryssland, Ukraina och Libyen var under miniminivån, ii) importen från Kroatien låg på en stabil nivå och skedde till priser som ökade i takt med EU:s försäljningspriser, iii) gemenskapsindustrins samlade ekonomiska situation var mycket positiv. j) Återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning (94) De undersökta indikatorerna ovan och nedan visar tydligt att det har skett en avsevärd förbättring av gemenskapsindustrins ekonomiska och finansiella situation. 4.3 Uppgifter om de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet a) Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna (95) Det genomsnittliga nettoförsäljningspriset för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet ökade betydligt från och med 2004 till och med översynsperioden, vilket avspeglar den stadiga och oavbrutna kostnadsökningen för råmaterialet och de rådande gynnsamma förhållandena för karbamid på den internationella marknaden under samma period. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Pris per enhet på gemenskapsmarknaden för de tillverkare som ingick i stickprovet (euro/ton) 138 149 164 189 207 Index (2002 = 100) 100 108 120 138 151 b) Löner (96) Mellan 2002 och översynsperioden ökade genomsnittslönen per anställd med 13 % (se tabellen nedan). Denna löneökning anses med tanke på inflationstakten och den totalt sett minskade sysselsättningen vara måttlig. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Årlig arbetskostnad per anställd för de tillverkare som ingick i stickprovet (i tusen euro) 44,2 47,2 47,1 48,6 49,9 Index (2002 = 100) 100 107 107 110 113 c) Investeringar (97) De årliga investeringarna i den likadana produkten som görs av de fyra tillverkare som ingick i stickprovet utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden: de ökade med 74 %, med vissa fluktuationer. Dessa investeringar gjordes främst för att modernisera maskinparken och följa miljökraven. Detta bekräftar gemenskapsindustrins ansträngningar att fortlöpande förbättra sin produktivitet och konkurrenskraft. Resultaten avspeglas i den mycket positiva produktivitetsutvecklingen (se skäl 92) under samma period. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Nettoinvesteringar för de tillverkare som ingick i stickprovet (i tusen euro) 20 493 11 095 31 559 40 001 35 565 Index (2002 = 100) 100 54 154 195 174 d) Lönsamhet och räntabilitet (98) Lönsamheten för de tillverkare som ingick i stickprovet visar en betydande förbättring mellan 2002 och 2005, då den uppgick till mer än 19 % av omsättningen. En stadig ökning av priset på gas från och med 2006 ledde till att resultatet åter låg på 10,7 % under översynsperioden. I detta avseende kan det noteras att man i den ursprungliga undersökningen hade fastställt att en vinstmarginal på 8 % kunde uppnås i en situation utan skadevållande dumpning. Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Lönsamhet för den försäljning som de tillverkare som ingick i stickprovet hade till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen) 4,6 % 11,1 % 18,4 % 19,3 % 10,7 % Index (2002 = 100) 100 241 400 419 233 Räntabilitet för de tillverkare som ingick i stickprovet (vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto)) 10,7 % 31,0 % 48,8 % 51,1 % 29,4 % Index (2002 = 100) 100 290 456 477 275 e) Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga (99) Kassaflödet ökade avsevärt mellan 2002 och 2005 och minskade stadigt under översynsperioden. Denna utveckling är i linje med utvecklingen av den totala lönsamheten under skadeundersökningsperioden. 2002 2003 2004 2005 Översynsperioden Kassaflöde för de företag som ingick i stickprovet (i tusen euro) 38 534 60 289 92 671 111 722 58 912 Index (2002 = 100) 100 156 240 290 153 (100) Det framgick inte av undersökningen om de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet hade haft svårigheter med att anskaffa kapital. 5. Slutsats (101) Mellan 2002 och översynsperioden minskade gemenskapsindustrins marknadsandel något liksom dess försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden. Gemenskapsindustrins situation förbättrades emellertid totalt sett under skadeundersökningsperioden. (102) Nästan alla övriga skadeindikatorer, med undantag av den ökade lagervolymen, utvecklades positivt: gemenskapsindustrins produktionsvolym och försäljningspriser per enhet ökade och lönsamheten låg, efter 2002, betydligt över den lönsamhetsnivå som fastställts som vinstmål i den ursprungliga undersökningen. (103) Även räntabiliteten och kassaflödet utvecklades positivt. Lönerna ökade måttligt och gemenskapsindustrin fortsatte att investera. Även produktiviteten ökade betydligt, vilket avspeglar den positiva produktionsutvecklingen och gemenskapsindustrins ansträngningar att förbättra produktiviteten genom investeringar. (104) Den sökande hävdade att kraven på långsiktig lönsamhet, mätt som vinst på försäljningen, för karbamidindustrin borde vara 25 % efter skatt. Detta skulle innebära en vinst på cirka 36 % av omsättningen före skatt. Den sökande hävdade att detta är motiverat genom kostnaden för uppförandet av en ny anläggning för ammoniak/karbamid, som skulle kräva en räntabilitet på 11 % (vilket enligt den sökande motsvarar en vinst på 36 % av omsättningen före skatt). Det ska i detta avseende noteras att den sökande aldrig yrkat på ett så högt vinstmål inom ramen för detta förfarande, och att det i den ursprungliga undersökningen fastställdes att en vinstmarginal på 8 % skulle kunna uppnås i en situation utan skadevållande dumpning. Vidare bekräftade förstainstansrätten i sin dom i mål T-210/95 att ”… den vinstmarginal som skall beaktas av rådet vid beräkningen av det riktpris vid vilket den ifrågavarande skadan undanröjs, är den vinstmarginal gemenskapsindustrin skäligen skulle kunna räkna med under normala konkurrensförhållanden utan dumpad import”. ( 8 ) I samma mål bekräftades det att ”… [ett] argument att gemenskapsinstitutionerna skall beakta den vinstmarginal som fordras för att säkerställa gemenskapsindustrins överlevnad och/eller som ger en rimlig avkastning på dess kapital saknar stöd i grundförordningen”. (105) Den sökande hävdade vidare när det gäller gödselmedelsindustrin att vinsten på försäljningen inte är en lämplig skadeindikator för lönsamhet och att avkastning på arbetande kapital eller avkastning på investeringar är mera verkningsfulla indikatorer vid en sådan bedömning. Vidare hävdades det att en analys på grundval av de senare indikatorerna skulle visa att gemenskapsindustrin led skada. (106) Mot bakgrund av gödselmedelsindustrins specifika egenskaper (bl.a. att den är kapitalintensiv) och marknadens natur (flyktiga priser på råmaterial och på den slutliga produkten) är vinst på försäljningen i sig inte nödvändigtvis den tydligaste indikatorn för lönsamhet; den borde i stället kompletteras med sådana indikatorer som avkastning på arbetande kapital och avkastning på investeringar. Den sökande har emellertid inte lämnat någon bevisning för att gemenskapsindustrin, i en situation utan dumpad import, skulle ha kunnat uppnå en avkastning på den begärda nivån. Den sökande kunde inte heller visa vilken vinstmarginal gemenskapsindustrin skulle ha kunnat uppnå utan dumpad import. Påståendet avvisades därför. (107) Slutsatsen är därför att gemenskapsindustrin inte led någon fortsatt väsentlig skada. F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER 1. Allmänna anmärkningar (108) Eftersom det inte föreligger någon fortsatt väsentlig skada vållad av import från det berörda landet inriktades analysen på sannolikheten för att skadan återkommer om åtgärderna upphör att gälla. För detta ändamål undersöktes två huvudfaktorer, nämligen: i) de berörda ländernas möjliga exportvolymer och exportpriser samt ii) följderna för gemenskapsindustrin av dessa länders prognostiserade volymer och priser. (109) Analysen har gjorts mot bakgrund av en allmän marknadstrend med ständigt höga priser och stor lönsamhet inte bara i gemenskapen utan i hela världen. Till stor del beror detta på att efterfrågan är större än utbudet. Det finns inget som tyder på att denna allmänna marknadstrend kommer att förändras betydligt på kort till medellång sikt. 2. De berörda ländernas möjliga exportvolymer och priser (110) Såsom anges ovan är det sannolikt att de exporterande tillverkarna i Ukraina på sin höjd kommer att exportera ytterligare cirka 375 000 ton karbamid till gemenskapen om åtgärderna upphör att gälla. Motsvarande siffror för Libyen och Vitryssland är 140 000 och 150 000 ton. Kroatiens exportvolym kommer sannolikt inte heller att öka avsevärt i förhållande till den nuvarande nivån. (111) Exportpriserna till gemenskapen och till tredjeländer har analyserats ovan. Tillsammans med de marknadsförhållanden som beskrivs nedan och den sannolika utvecklingen när det gäller de viktigaste kostnadsdrivande faktorerna, såsom gas, visar denna analys att exportpriserna sannolikt kommer att förbli höga. Slutsatsen kan därför inte dras att priserna sannolikt kommer att avsevärt underskrida eller målprisunderskrida gemenskapsindustrins priser eller kostnader. 3. De prognostiserade exportvolymernas och exportprisernas inverkan på gemenskapsindustrin om åtgärderna upphävs (112) Marknaden för karbamid väntas växa betydligt under de kommande åren såväl i gemenskapen ( 9 ) som globalt, vilket huvudsakligen beror på ökad jordbruksproduktion (för biobränslen) och ökad användning av AdBlue ( 10 ) inom industrin. Som ett exempel kan anges att det i ”Utsikter för jordbruksmarknaderna i Europeiska unionen 2007–2014,” som utgavs i juli 2007 av Generaldirektoratet för jordbruk, bekräftas att spannmålsproduktionen sannolikt kommer att öka med upp till 20 % under denna period. Den sökandes egen beräkning visar en ökning med 10 %. Dessutom fastställdes i rådets förordning (EG) nr 1107/2007 ( 11 ) från slutet av september 2007 att det skulle göras undantag från reglerna om arealuttag för år 2008. Den förutsedda tillväxten på gemenskapsmarknaden (ytterligare cirka 1 miljon ton) kommer sannolikt att överstiga de maximivolymer som de exporterande länderna beräknas kunna exportera till gemenskapen. Det är därför inte troligt att denna ökade export leder till några större volymmässiga obalanser, inte minst eftersom gapet mellan gemenskapens maximala potentiella produktion och förbrukning uppgår till cirka 2 miljoner ton och det inte finns något som tyder på att detta gap kommer att fyllas med annan export (t.ex. med ursprung i Ryssland, som beskrivs i förordning (EG) nr 907/2007) i en sådan omfattning att ett utbudsöverskott skulle hålla nere eller sänka marknadspriserna. (113) Mot bakgrund av ovanstående är det inte sannolikt att gemenskapsindustrin blir tvungen att minska sin försäljning och tillverkning eller sina priser i en sådan omfattning att dess lönsamhet och samlade ställning påverkas avsevärt. Det är därför troligt att lönsamheten ligger kvar på sin nuvarande nivå och avspeglar de gynnsamma marknadsvillkor som rådde framför allt från och med 2004 till och med översynsperioden. 4. Slutsats om sannolikheten för att skadan återkommer (114) Mot bakgrund av ovanstående kan slutsatsen inte dras att skadan för gemenskapsindustrin sannolikt skulle återkomma om åtgärderna upphör att gälla. G. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER (115) Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att upphäva de gällande åtgärderna. Parterna gavs även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. Inga synpunkter mottogs som visade att det fanns anledning att ändra de slutsatser som anges ovan. (116) Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av karbamid med ursprung i Vitryssland, Kroatien, Libyen och Ukraina bör upphävas och förfarandet avslutas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. (117) Mot bakgrund av de omständigheter som beskrivs ovan, den betydande snedvridningen av kostnadsstrukturen och de exporttransaktioner som utförs av exportörerna i alla de fyra berörda länderna, anses det nödvändigt att nära följa utvecklingen av importen av karbamid med ursprung i Vitryssland, Kroatien, Libyen och Ukraina så att lämpliga åtgärder snabbt kan vidtas om situationen så kräver. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Antidumpningstullen på import av karbamid, även löst i vatten, enligt KN-nummer 3102 10 10 och 3102 10 90 med ursprung i Vitryssland, Kroatien, Libyen och Ukraina ska upphävas och förfarandet beträffande denna import avslutas. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 17 mars 2008. På rådets vägnar I. JARC Ordförande ( 1 ) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1 . Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 ( EUT L 340, 23.12.2005, s. 17 ). ( 2 ) EGT L 17, 19.1.2002, s. 1 . Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 73/2006 ( EUT L 12, 18.1.2006, s. 1 ). ( 3 ) EUT C 93, 21.4.2006, s. 6 . ( 4 ) EUT C 316, 22.12.2006, s. 13 . ( 5 ) EUT C 105, 4.5.2006, s. 12 . ( 6 ) EGT L 127, 9.5.2001, s. 11 . ( 7 ) EUT L 198, 31.7.2007, s. 4 . ( 8 ) Dom i mål T-210/95 EFMA mot rådet [1195] REG II-3291, punkt 60. ( 9 ) Källa : ”Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005–2009”, A05/71b, juni 2005, International Fertiliser Industry Association (IFA). ( 10 ) AdBlue är ett registrerat varumärke för en blandning av 32,5 % karbamid i vatten. Produkten används i en process som kallas selektiv katalytisk rening (SCR) och som syftar till att sänka utsläppen av kväveoxider från dieseldrivna fordons avgassystem. ( 11 ) EUT L 253, 28.9.2007, s. 1 .