L_2022304SV.01004201.xml 24.11.2022 SV Europeiska unionens officiella tidning L 304/42 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/2294 av den 23 november 2022 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1338/2008 vad gäller statistik över förebyggande vård och medicinsk behandling, personalresurser inom hälso- och sjukvård samt användning av hälso- och sjukvård (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1338/2008 av den 16 december 2008 om gemenskapsstatistik om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet ( 1 ) , särskilt artikel 9.1 och punkt d i bilaga II, och av följande skäl: (1) I förordning (EG) nr 1338/2008 fastställs de ämnen inom hälso- och sjukvårdsområdet för vilka uppgifter och metauppgifter ska tillhandahållas för sammanställning av europeisk statistik. I synnerhet bör uppgifter och metauppgifter om förebyggande vård och medicinsk behandling, personalresurser inom hälso- och sjukvård, användning av hälso- och sjukvård, individuella och kollektiva tjänster samt referensperioder, intervall och tidsfrister för tillhandahållande av uppgifter fastställas genom genomförandeåtgärder. (2) I enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1338/2008 inledde kommissionen 2015 och 2018 pilotstudier som medlemsstaterna frivilligt slutförde. Kommissionen har också diskuterat statistikanvändarnas behov med medlemsstaterna. Resultatet av dessa pilotstudier och diskussioner var att unionsomfattande uppgifter behövs för att stärka evidensbasen för hälso- och sjukvårdsinformation och fungera som underlag för beslut om folkhälsa och socialpolitik. (3) I enlighet med artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1338/2008 har kommissionen utfört en kostnads-nyttoanalys där nyttan av tillgången till uppgifter om förebyggande vård och medicinsk behandling, personalresurser inom hälso- och sjukvård samt användning av hälso- och sjukvård beaktas. Enligt analysen bör dessa variabler samlas in för att säkerställa att unionsomfattande uppgifter är jämförbara och tillgängliga. (4) De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet, inrättad genom artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 ( 2 ) . HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Tillämpningsområde I denna förordning fastställs regler för utveckling och sammanställning av europeisk statistik om förebyggande vård och medicinsk behandling, personalresurser inom hälso- och sjukvård samt användning av hälso- och sjukvård, individuella och kollektiva tjänster enligt bilaga II led d första, andra och tredje strecksatserna till förordning (EG) nr 1338/2008. Artikel 2 Definitioner I denna förordning används de beteckningar som definieras i bilaga I. Artikel 3 Nödvändiga uppgifter Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) överföra uppgifter enligt den förteckning över variabler, egenskaper och uppdelningar som anges i bilaga II. Artikel 4 Metauppgifter Medlemsstaterna ska förse kommissionen (Eurostat) med nödvändiga referensmetauppgifter och kvalitetsrapporter, särskilt när det gäller (a) uppgiftskällorna och deras täckning, (b) de sammanställningsmetoder som använts, (c) information om särdrag hos nationell förebyggande vård och medicinsk behandling, personal inom hälso- och sjukvård samt användning av hälso- och sjukvård som är specifika för medlemsstaterna och avviker från definitionerna i bilaga I och variablerna i bilaga II, (d) information om eventuella ändringar av de statistiska begrepp som nämns i bilaga I och bilaga II. Artikel 5 Referensperiod 1. Referensperioden ska vara kalenderåret. 2. Det första referensåret ska vara 2021. 3. Med avvikelse från punkt 2 ska det första referensåret för uppgifter om sysselsättning inom hälso- och sjukvård, sjukhusvård och kirurgiska ingrepp enligt punkterna 1, 6 och 7 i bilaga II vara 2023. Artikel 6 Tillhandahållande av uppgifter och metauppgifter till kommissionen (Eurostat) 1. Medlemsstaterna ska lämna de uppgifter och referensmetauppgifter som avses i artiklarna 3 respektive 4 till kommissionen (Eurostat) årligen inom 14 månader efter referensårets slut. 2. Med avvikelse från punkt 1 ska medlemsstaterna tillhandahålla uppgifter och referensmetauppgifter om sjukhusvård och kirurgiska ingrepp enligt punkterna 6 och 7 i bilaga II inom 20 månader efter referensårets slut. 3. Uppgifter och referensmetauppgifter ska lämnas till kommissionen (Eurostat) genom den centrala dataportalen eller göras tillgängliga för hämtning av kommissionen (Eurostat) på elektronisk väg. Artikel 7 Uppgiftskällor 1. Uppgifterna ska huvudsakligen sammanställas från sådana administrativa register som avses i artikel 17a i förordning (EG) nr 223/2009 och ska omfatta hela medlemsstaten. 2. Om administrativa register inte finns tillgängliga eller har otillräcklig kvalitet eller täckning, ska användning av andra källor, metoder eller innovativa upplägg godtas i den mån de gör det möjligt att sammanställa uppgifter som är jämförbara och uppfyller kraven i den här förordningen. Artikel 8 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 23 november 2022. På kommissionens vägnar Ursula VON DER LEYEN Ordförande ( 1 ) EUT L 354, 31.12.2008, s. 70 . ( 2 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program ( EUT L 87, 31.3.2009, s. 164 ). BILAGA I Definitioner i enlighet med artikel 2 1 praktiserande läkare : läkare som har tagit examen i medicin från medicinsk fakultet eller liknande institutioner och som har tillstånd att utöva läkaryrket. Praktiserande läkare tillhandahåller tjänster för enskilda patienter, familjer och grupper. Här avses även underläkare och AT-läkare som har tagit examen i medicin från medicinsk fakultet eller liknande institutioner och som tillhandahåller tjänster under andra läkares överinseende. 2 kategori av praktiserande läkare : det dominerande (huvudsakliga) området för utövande av läkaryrket. 3 allmänpraktiserande läkare : läkare som har ansvar för fortlöpande och heltäckande hälso- och sjukvård till enskilda personer, familjer och grupper. 4 andra allmänpraktiserande (icke-specialiserade) läkare : läkare som inte begränsar sin praktik till vissa sjukdomskategorier eller behandlingsmetoder. De arbetar inte inom ett specialiserat område. 5 barnläkare : läkare som hanterar barns utveckling, vård och sjukdomar. 6 obstetriker : läkare som specialiserar sig på graviditet och förlossning. gynekolog : läkare som specialiserar sig på funktioner och sjukdomar som är specifika för kvinnor och flickor, särskilt sådana som påverkar reproduktionssystemet. 7 psykiatriker : läkare som specialiserar sig på förebyggande, diagnos och behandling av psykiska sjukdomar. 8 grupp av icke-kirurgiska specialister : läkare som specialiserar sig på diagnos och icke-kirurgisk behandling av fysiska störningar och sjukdomar. 9 grupp av kirurgiska specialister : läkare som specialiserar sig på användning av kirurgiska metoder för att behandla störningar och sjukdomar. 10 andra specialister som inte klassificeras någon annanstans : läkare som inte omfattas av definitionerna 5–9. 11 läkare som inte definieras närmare : läkare som inte kan klassificeras i de andra kategorierna (definitionerna 3–10). 12 praktiserande barnmorskor : personer som har erkända kvalifikationer för barnmorskor och har tillstånd att utöva och tillhandahålla tjänster direkt till patienter. Barnmorskor är barnmorskespecialister eller barnmorskebiträden. Barnmorskespecialister ger vård och rådgivning till kvinnor under graviditet, nedkomst och förlossning och under den postnatala perioden. Barnmorskespecialister förlöser barn självständigt eller i samarbete med läkare, sjuksköterskor och annan hälso- och sjukvårdspersonal och ger råd och stöd till föräldrar i samband med spädbarnsvård. Barnmorskebiträden förlöser barn eller bistår läkare eller barnmorskor vid förlossning av barn. Barnmorskebiträden tillhandahåller mödravård och postnatal vård och utbildar föräldrar i spädbarnsvård. 13 praktiserande sjuksköterskor : personer som har erkända kvalifikationer för sjuksköterskor och har tillstånd att utöva och tillhandahålla tjänster direkt till patienter. Sjuksköterskor är sjuksköterskespecialister eller sjuksköterskebiträden. Sjuksköterskespecialister ansvarar för planering och förvaltning av patientvård, inklusive tillsyn över annan hälso- och sjukvårdspersonal, självständigt eller i grupper med läkare och andra vid praktisk tillämpning av förebyggande och botande åtgärder. Sjuksköterskebiträden arbetar i allmänhet under överinseende av och till stöd för genomförande av planer för hälso- och sjukvård, behandling och remisser som upprättats av läkare, sjuksköterskor och annan hälso- och sjukvårdspersonal. 14 praktiserande tandläkare : personer som har erkända kvalifikationer för tandläkare och har tillstånd att utöva och tillhandahålla tjänster för patienter. Tandläkare ställer diagnos och behandlar sjukdomar, skador och missbildningar i tänder, tandkött och därtill hörande orala strukturer. De återställer normal munfunktion med hjälp av ett brett spektrum av behandlingar, såsom kirurgi och annan specialistteknik, och ger råd om munhälsa. Här avses även underläkare och AT-läkare som har tagit tandläkarexamen från medicinsk eller odontologisk fakultet eller liknande institutioner och som tillhandahåller tjänster under andra tandläkares överinseende. 15 praktiserande farmaceuter : personer som har erkända kvalifikationer som farmaceut och har tillstånd att praktisera. Farmaceuter sammanställer och lämnar ut läkemedel efter recept som utfärdats av läkare, tandläkare eller annan behörig hälso- och sjukvårdspersonal. Farmaceuter bereder, lämnar ut eller säljer läkemedel till patienter och ger råd. 16 person med läkarexamen : person som har tagit läkarexamen från medicinsk fakultet eller liknande institution i det rapporterande landet, dvs. person som har genomgått grundläggande läkarutbildning. 17 person med tandläkarexamen : person som har erhållit en erkänd tandläkarexamen i det rapporterande landet. 18 person med farmaceutexamen : person som har erhållit en erkänd farmaceutisk examen i det rapporterande landet. 19 person med barnmorskeexamen : person som har erhållit en erkänd barnmorskeexamen i det rapporterande landet. 20 person med sjuksköterskeexamen : person som har erhållit en erkänd sjuksköterskeexamen i det rapporterande landet. 21 sjukhus : licensierad inrättning som huvudsakligen tillhandahåller medicinska, diagnostiska och terapeutiska tjänster, inbegripet läkartjänster, sjukskötersketjänster och andra hälso- och sjukvårdstjänster till intagna patienter, samt de specialiserade logitjänster som intagna patienter kräver, och som även kan tillhandahålla tjänster i form av dagvård, öppen vård och hembaserad vård. 22 sjukhussängar : sängar som regelbundet underhålls och bemannas och som är omedelbart tillgängliga för vård av intagna patienter. Både belagda och obelagda sängar ingår i detta begrepp. Här ingår inte återhämtningsvagnar och sängar för sammadagsvård (dagvård och öppenvård) eller tillfälliga och temporära sängar. Sjukhussängar kan delas upp efter vårdkategori (definitionerna 23 och 24) och efter vårdfunktion (definitionerna 25–28). 23 somatisk vård : hälso- och sjukvård som rör kroppen, till skillnad från psykiatrisk vård. 24 psykiatrisk vård : hälso- och sjukvård som rör psyket, t.ex. psykiska och beteendemässiga störningar. 25 kurativ vård : hälso- och sjukvårdstjänster vars huvudsakliga avsikt är att avhjälpa symtom eller minska en sjukdoms eller skadas allvarsgrad eller hindra att den förvärras eller kompliceras på ett sätt som kan hota liv eller normal funktion. 26 rehabiliterande vård : tjänster för att stabilisera, förbättra eller återställa nedsatta kroppsliga funktioner och strukturer, kompensera för avsaknad eller förlust av kroppsliga funktioner eller strukturer, förbättra aktiviteter och deltagande och förebygga funktionsnedsättningar, medicinska komplikationer och risker. 27 långvarig vård och omsorg (hälsa) : en rad medicinska och personanknutna tjänster som konsumeras i det huvudsakliga syftet att lindra smärta och lidande och minska eller hantera försämringar av hälsotillståndet hos patienter med ett visst mått av långsiktigt vårdberoende. 28 sjukhussängar för somatisk vård med funktioner som inte klassificeras någon annanstans : sängar på sjukhus som inte klassificeras som kurativ vård, rehabiliterande vård eller långtidsvård. 29 sjukhussängar för psykiatrisk vård : sängar på sjukhus som tar emot patienter med psykiska hälsoproblem. Bäddar för social långvarig vård och omsorg omfattas inte. 30 vård- och omsorgsboende : anläggningar som huvudsakligen tillhandahåller vård och omsorg för personer med långvarigt vårdbehov i boendemiljö med en kombination av sjukskötersketjänster, övervakning och andra typer av vård enligt de intagnas behov, där en betydande del av produktionsprocessen och vården utgörs av både hälso- och sjukvårdstjänster och sociala tjänster, och där hälso- och sjukvårdstjänsterna till stor del omfattar sjukskötersketjänster i kombination med personanknutna tjänster. 31 sängar i vård- och omsorgsboenden : sängar i vård- och omsorgsboenden som är tillgängliga för personer som behöver långvarig vård och omsorg. 32 enheter för magnetisk resonanstomografi (MRI) : maskiner med en bildteknik som utformats för att visualisera kroppens inre strukturer med hjälp av magnetiska och elektromagnetiska fält som inducerar en resonanseffekt i väteatomer. Den elektromagnetiska strålning som avges av atomerna registreras och bearbetas av en särskild dator för att framställa bilder av kroppens strukturer. 33 datortomografiskanner (CT) : (även kallad CAT-skanner) röntgenapparat som kombinerar många röntgenbilder med hjälp av en dator för att generera tvärsnittsvyer och vid behov tredimensionella bilder av kroppens inre organ och strukturer. 34 ambulerande hälso- och sjukvård : tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster direkt till öppenvårdspatienter som inte kräver slutenvårdstjänster, inbegripet vård i allmänläkares och specialistläkares mottagningar, vård i öppenvårdsmottagningar samt tillhandahållande av hembaserade vårdtjänster. 35 vaccinering mot influensa : vaccinering som skyddar mot infektion med influensavirus. 36 program för screening av bröstcancer (mammografi) : organiserat screeningprogram avsett för tidig upptäckt av bröstcancer med hjälp av bilateral mammografi. 37 screeningprogram för livmoderhalscancer : organiserat screeningprogram avsett för tidig upptäckt av livmoderhalscancer. 38 slutenvårdspatient : patient som får behandling och/eller vård på en vårdinrättning, som är formellt intagen och som behöver en övernattning. sluten vård : vård av en slutenvårdspatient. 39 öppenvårdspatient : patient som får behandling och/eller vård på en vårdinrättning, men inte är formellt intagen och inte övernattar. öppenvård : vård av en öppenvårdspatient. 40 dagfall : patient som får planerade medicinska och paramedicinska tjänster som tillhandahålls i en hälso- och sjukvårdsanläggning, som formellt tagits in för diagnos, behandling eller andra typer av hälso- och sjukvård och skrivs ut samma dag. dagvård : vård av ett dagfall. 41 sjukhusets utskrivning av slutenvårdspatient : (formell) utskrivning av en slutenvårdspatient från ett sjukhus. Friska nyfödda barn omfattas inte. 42 sjukhussängdagar : de dagar som en slutenvårdspatient tillbringar på ett sjukhus. Friska nyfödda barn omfattas inte. 43 sjukhusets utskrivning av dagfall : utskrivning av ett dagfall. Det är utskrivningen av en patient som formellt har skrivits in på ett sjukhus för att få planerad medicinsk och paramedicinsk vård och som skrivs ut samma dag. Friska nyfödda barn omfattas inte. 44 bosatt : stadigvarande bosatt person i ett geografiskt område, dvs. antingen i) en person som har bott på platsen för sin stadigvarande bosättning under en sammanhängande period av minst 12 månader före referensdagen, eller ii) person som anlänt till platsen för sin stadigvarande bosättning under de tolv månader som föregick referensdagen med avsikten att stanna där i åtminstone ett år. När omständigheterna i led i eller ii inte kan fastställas avses med stadigvarande bosättning den plats där personen är folkbokförd. 45 utländsk person : person som inte är bosatt i det rapporterande landet. 46 kirurgiska ingrepp : medicinska ingrepp som inbegriper ett snitt med instrument som vanligtvis utförs i en operationssal och som normalt inbegriper anestesi och/eller andningshjälp. Kirurgiska ingrepp kan utföras antingen som slutenvårdsfall, dagfall eller i vissa fall som öppenvårdsfall. 47 starroperation : kirurgiskt ingrepp för att avlägsna ett ögas lins och i de flesta fall ersätta det med en artificiell lins. 48 tonsillektomi : kirurgiskt avlägsnande av tonsiller. 49 transluminal koronar angioplastik : förfarande som öppnar blockerade kranskärlsartärer för att förbättra blodflödet till hjärtmuskeln. 50 koronar bypassoperation : kirurgiskt ingrepp där ateromiska blockeringar i en patients kranskärlsartärer kringgås med venösa eller arteriella kärl hämtade från andra kroppsdelar. 51 avlägsnande av gallblåsa : kirurgiskt ingrepp för att avlägsna gallblåsan. 52 reparation av ljumskbråck : kirurgisk korrigering av ett ljumskbråck. Ett ljumskbråck är en öppning, svaghet eller utbuktning i bukväggens beklädnad i ljumskområdet mellan buken och låret. 53 kejsarsnitt : kirurgiskt ingrepp för att förlösa ett barn genom snitt i buken och livmodern. 54 höftersättning : kirurgiskt förfarande för att avlägsna skadade delar av en höftled och ersätta dem med en protes. 55 total knäersättning : kirurgiskt ingrepp där den sjuka knäleden ersätts med en protes. 56 partiell urskärning av bröstkörtel : kirurgiskt avlägsnande av en del av bröstvävnaden på grund av ett sjukdomsområde, t.ex. en massa/lesion, cysta, tumör eller benigna eller maligna neoplasmer. 57 total mastektomi : kirurgiskt avlägsnande av ett helt bröst. BILAGA II Förteckning över variabler, egenskaper och uppdelningar enligt artikel 3 Variabler Egenskaper och uppdelningar 1. Uppgifter om sysselsättning inom hälso- och sjukvård 1.1 Antal praktiserande läkare efter ålder och kön Antal anställda vid referensperiodens slut. Uppdelning efter ålder och kön. Ålder: under 35, 35–44, 45–54, 55–64, 65–74, 75 och äldre. 1.2 Antal praktiserande läkare efter kategori Antal anställda vid referensperiodens slut. Uppdelning efter kategori Kategorier: allmänläkare, andra allmänpraktiserande (icke-specialiserade) läkare, allmänläkare, obstetriker och gynekologer, psykiatriker, grupper av icke-kirurgiska specialister, grupper av kirurgiska specialister, andra specialister som inte klassificeras någon annanstans, läkare som inte definieras närmare. 1.3 Antal praktiserande barnmorskor Antal anställda vid referensperiodens slut. Totalt antal. 1.4 Antal praktiserande sjuksköterskor Antal anställda vid referensperiodens slut. Totalt antal. 1.5 Antal praktiserande tandläkare Antal anställda vid referensperiodens slut. Totalt antal. 1.6 Antal praktiserande farmaceuter Antal anställda vid referensperiodens slut. Totalt antal. 2. Uppgifter om utexaminerade inom hälso- och sjukvård 2.1 Antal personer med läkarexamen Totalt antal under referensperioden. 2.2 Antal personer med tandläkarexamen Totalt antal under referensperioden. 2.3 Antal personer med farmaceutexamen Totalt antal under referensperioden. 2.4 Antal personer med barnmorskeexamen Totalt antal under referensperioden. 2.5 Antal personer med sjuksköterskeexamen Totalt antal under referensperioden. 3. Uppgifter om sjukhussängar och sängar i vård- och omsorgsboende 3.1 Antal sjukhussängar för somatisk vård Genomsnittligt antal under referensperioden eller totalt antal vid referensperiodens slut. Uppdelning efter funktion. Funktioner: kurativ vård, rehabiliterande vård, långvarig vård och omsorg, funktioner som inte klassificeras någon annanstans. 3.2 Antal sjukhussängar för psykiatrisk vård Genomsnittligt antal under referensperioden eller totalt antal vid referensperiodens slut. 3.3 Antal sängar i vård- och omsorgsboende Genomsnittligt antal under referensperioden eller totalt antal vid referensperiodens slut. 4. Uppgifter om anordningar för medicinsk bildbehandling 4.1 Antal MRI-enheter Totalt antal vid referensperiodens slut. 4.2 Antal CT-skannrar Totalt antal vid referensperiodens slut. 5. Uppgifter om ambulerande hälso- och sjukvård 5.1 Vaccinering mot influensa av personer som är 65 år eller äldre Antal personer 65 år och äldre som har vaccinerats mot influensa under referensperioden, dividerat med den genomsnittliga årliga befolkningen som är 65 år och äldre eller antal personer 65 år och äldre som har vaccinerats mot influensa inför influensasäsongen, definierad som 1 juli till 30 juni, som avslutades under referensperioden dividerat med befolkningen i åldern 65 år och äldre i början av referensperioden. 5.2 Andel kvinnor i åldern 50–69 år som screenats mot bröstcancer inom ett nationellt program för bröstcancerscreening (mammografi) Andel: antalet kvinnor i åldern 50–69 år som screenats mot bröstcancer inom ett nationellt bröstcancerscreeningprogram (mammografi) inom 24 månader före referensperiodens slut (eller enligt den särskilda screeningfrekvens som rekommenderas i varje land) dividerat med antalet kvinnor i åldern 50–69 år som är berättigade till ett organiserat screeningprogram. Om ett land inte har ett sådant program ska landet i stället uppge ”inget värde” med lämplig flagga. 5.3 Andel kvinnor i åldern 20–69 år som screenats mot livmoderhalscancer inom ett nationellt program för livmoderhalscancerscreening Andel: antalet kvinnor i åldern 20–69 år som screenats mot livmoderhalscancer inom ett nationellt livmoderhalscancerscreeningprogram inom 36 månader före referensperiodens slut (eller enligt den särskilda screeningfrekvens som rekommenderas i varje land) dividerat med antalet kvinnor i åldern 20–69 år som är berättigade till ett organiserat screeningprogram. Om ett land inte har ett sådant program ska landet i stället uppge ”inget värde” med lämplig flagga. 6. Uppgifter om sjukhusvård 6.1 Antal av sjukhusets utskrivning av slutenvårdspatienter Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter diagnos, kön, åldersgrupp och geografi. Psykiska störningar och beteendestörningar behöver inte delas upp efter diagnos och kan lämnas som grupp. Åldersgrupp: yngre än 1, 1-4, 5-9, 10-14, 15-19, 20-24, 25-29, 30-34, 35-39, 40-44, 45-49, 50-54, 55-59, 60-64, 65-69, 70-74, 75-79, 80-84, 85-89, 90-94, 95 och äldre Geografi: Nuts 2-region där den utskrivna patienten är bosatt (för utländska personer: bosättningsland). 6.2 Antal sjukhussängdagar Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter diagnos, kön, åldersgrupp och geografi. Psykiska störningar och beteendestörningar behöver inte delas upp efter diagnos och kan lämnas som grupp. Åldersgrupp: yngre än 1, 1-4, 5-9, 10-14, 15-19, 20-24, 25-29, 30-34, 35-39, 40-44, 45-49, 50-54, 55-59, 60-64, 65-69, 70-74, 75-79, 80-84, 85-89, 90-94, 95 och äldre. Geografi: Nuts 2-region där den utskrivna patienten är bosatt (för utländska personer: bosättningsland). 6.3 Antal av sjukhusets utskrivning av dagfall Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter diagnos, kön, åldersgrupp och geografi. Psykiska störningar och beteendestörningar behöver inte delas upp efter diagnos och kan lämnas som grupp. Åldersgrupp: yngre än 1, 1-4, 5-9, 10-14, 15-19, 20-24, 25-29, 30-34, 35-39, 40-44, 45-49, 50-54, 55-59, 60-64, 65-69, 70-74, 75-79, 80-84, 85-89, 90-94, 95 och äldre. Geografi: Nuts 2-region där den utskrivna patienten är bosatt (för utländska personer: bosättningsland). 6.4 Antal av sjukhusets utskrivning av slutenvårdspatienter för patienter som har fått somatisk kurativ vård Totalt antal under referensperioden. 6.5 Antal sjukhussängdagar för patienter som har fått somatisk kurativ vård Totalt antal under referensperioden. 7. Uppgifter om kirurgiska ingrepp 7.1 Starroperation Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall. 7.2 Tonsillektomi Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall. 7.3 Transluminal koronar angioplastik Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall. 7.4 Koronar bypassoperation Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall. 7.5 Avlägsnande av gallblåsa Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall. 7.6 Reparation av ljumskbråck Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall. 7.7 Kejsarsnitt Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall. 7.8 Höftersättning Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall. 7.9 Total knäersättning Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall. 7.10 Partiell urskärning av bröstkörtel Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall. 7.11 Total mastektomi Totalt antal under referensperioden. Uppdelat efter slutenvårdsfall, dagfall och öppenvårdsfall.