L_2021231SV.01006001.xml 30.6.2021 SV Europeiska unionens officiella tidning L 231/60 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 177 andra stycket samt artiklarna 178 och 349, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , med beaktande av Regionkommitténs yttrande ( 2 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 3 ) , och av följande skäl: (1) Enligt artikel 176 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är Europeiska regionala utvecklingsfondens (Eruf) syfte att bistå med att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna i unionen. Enligt den artikeln samt artikel 174 andra och tredje styckena i EUF-fördraget ska Eruf bidra till att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, där särskild hänsyn ska tas till regioner som påverkas av allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, däribland framför allt nackdelar till följd av demografisk nedgång, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner. (2) Sammanhållningsfonden inrättades för att bidra till det övergripande målet att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen genom att bidra ekonomiskt till miljöområdet och till transeuropeiska nät inom området transportinfrastruktur (TEN-T) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 ( 4 ) . (3) I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 ( 5 ) fastställs de gemensamma bestämmelserna för Eruf, Europeiska socialfonden+ (ESF+), Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (EHFVF), Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif), Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik, som verkar inom en gemensam ram. (4) I syfte att förenkla de bestämmelser som var tillämpliga på både Eruf och Sammanhållningsfonden för programperioden 2014–2020 bör tillämpliga bestämmelser för båda fonderna fastställas i en enda förordning. (5) De övergripande principerna i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och i artikel 10 i EUF-fördraget, inklusive subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i EU-fördraget, bör respekteras vid genomförandet av Eruf och Sammanhållningsfonden, med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Medlemsstaterna bör även respektera de skyldigheter som anges i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter och i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, liksom principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen 2017, och säkerställa tillgänglighet i enlighet med artikel 9 i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och den unionsrätt som harmoniserar tillgänglighetskraven för produkter och tjänster. I detta sammanhang bör Eruf och Sammanhållningsfonden, i synergi med ESF+, genomföras på ett sätt som främjar övergången från institutionsvård till familjebaserad och samhällsbaserad vård och fondernas mål bör eftersträvas i syfte att bidra till att skapa arbetstillfällen av god kvalitet, utrota fattigdom och främja social delaktighet. Medlemsstaterna och kommissionen bör sträva efter att undanröja ojämlikhet och främja jämställdhet mellan kvinnor och män, integrera ett genusperspektiv samt bekämpa diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Ingendera av fonderna bör stödja åtgärder som bidrar till någon form av segregering eller utestängning och båda bör, vid finansiering av infrastruktur, säkerställa tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. (6) Målen för Eruf och Sammanhållningsfonden bör eftersträvas inom ramen för hållbar utveckling och unionens arbete för att bevara, skydda och förbättra miljön i enlighet med artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget, med beaktande av principen att förorenaren betalar. För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet från 2015 om klimatförändringar, som följde på den 21:a partskonferensen och som antogs inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring, och att uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling (nedan kallat FN:s mål för hållbar utveckling ), kommer båda fonderna att bidra till integreringen av klimatåtgärder och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. Insatser som rör klimatmål inom ramen för Eruf förväntas därför utgöra 30 % av Erufs totala finansieringsram. Insatser som rör klimatmål inom ramen för Sammanhållningsfonden förväntas utgöra 37 % av Sammanhållningsfondens totala finansieringsram. Vidare bör åtgärderna inom ramen för denna förordning bidra till ambitionen att 7,5 % av de årliga utgifterna i den fleråriga budgetramen ska gå till mål som rör biologisk mångfald under 2024 och 10 % av de årliga utgifterna till mål som rör biologisk mångfald under 2026 och 2027, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Båda fonderna bör stödja verksamheter som respekterar unionens normer och prioriteringar i fråga om klimat och miljö och inte orsakar betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 ( 6 ) och som säkerställer övergången till en koldioxidsnål ekonomi på väg mot klimatneutralitet senast 2050. Programmen inom ramen för Eruf och Sammanhållningsfonden bör ta hänsyn till innehållet i de integrerade nationella energi- och klimatplaner som antagits inom ramen för styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 ( 7 ) . (7) För att skydda den inre marknadens integritet ska insatser inom ramen för Eruf och Sammanhållningsfonden som gynnar företag följa unionens regler om statligt stöd som anges i artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. (8) Principen om partnerskap är en viktig del i genomförandet av Eruf och Sammanhållningsfonden och bygger på flernivåstyre och säkerställande av delaktighet från regionala, och lokala myndigheter samt myndigheter på urban nivå och andra offentliga myndigheter, det civila samhället, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och, i tillämpliga fall, forskningsorganisationer och universitet. Genomförandet av båda fonderna bör säkerställa samordning och komplementaritet med ESF+, Fonden för en rättvis omställning, EHFVF och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). (9) Det är nödvändigt att fastställa bestämmelser avseende Erufs stöd inom ramen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt och målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg). (10) För att identifiera de typer av verksamhet som kan få stöd från Eruf och Sammanhållningsfonden bör specifika politiska mål för stöd från båda fonderna fastställas för att säkerställa att de bidrar till ett eller flera av de gemensamma politiska mål som fastställts i artikel 5.1 i förordning (EU) 2021/1060. (11) De små och medelstora företagen (SMF) utgör ryggraden i den europeiska ekonomin och Eruf bör därför fortsätta att stödja deras utveckling genom att förbättra deras hållbara tillväxt och konkurrenskraft. Med beaktande av de potentiellt långtgående konsekvenserna av covid-19-pandemin eller varje annan potentiell krissituation som uppstår i framtiden som påverkar företagen och sysselsättningen bör Eruf dessutom stödja återhämtningen från sådana krissituationer genom att stödja skapandet av arbetstillfällen i SMF, inbegripet genom produktiva investeringar. (12) Investeringar genom Eruf bör bidra till att utveckla en heltäckande digital infrastruktur för höghastighetsnät och främja föroreningsfri och hållbar multimodal mobilitet med fokus på kollektivtrafik, delad rörlighet, gångtrafik och cykling, som en del av övergången till en ekonomi med noll nettoutsläpp. (13) För att man ska kunna utnyttja den digitala tidsålderns möjligheter bör Eruf bidra till utveckling av ett inkluderande digitalt samhälle där medborgare, forskningsorganisationer, företag och offentliga förvaltningar fullt ut utnyttjar de möjligheter som digitaliseringen erbjuder. En effektiv e-förvaltning på nationell, regional och lokal nivå omfattar både utveckling av verktyg och en omprövning av organisation och processer, för att enklare, snabbare, billigare och mer effektivt tillhandahålla offentliga tjänster. Framför allt bör digital teknik och telekommunikationsteknik användas för att förstärka traditionella nät och tjänster till nytta för lokalsamhällen genom att man utvecklar projekt såsom smarta städer och byar. (14) Stöd från Eruf inom ramen för politiskt mål 1 bör grundas på kapacitetsuppbyggnad för strategier för smart specialisering med prioriteringar på nationell eller regional nivå, eller båda, för att öka deras konkurrensfördelar genom att man utvecklar och matchar forsknings- och innovationsfördelar med företagens behov och nödvändiga färdigheter genom en entreprenörsprocess. Processen bör göra det möjligt för företagsaktörer, bl.a. näringslivet, utbildnings- och forskningsorganisationer, offentliga förvaltningar och det civila samhället, att identifiera de mest lovande områdena för hållbar ekonomisk utveckling på grundval av en regions specifika strukturer och kunskapsbas. Styrningsprocessen för smart specialisering är avgörande för strategins kvalitet och Eruf bör därför tillhandahålla stöd för utveckling och förstärkning av den kapacitet som krävs för en effektiv entreprenörsprocess och utarbetande eller uppdatering av strategier för smart specialisering. (15) För att främja uppnåendet av en klimatneutral union senast 2050, med vederbörlig hänsyn till de sociala och ekonomiska konsekvenserna, bör Eruf och Sammanhållningsfonden bidra till att utsläppen av växthusgaser minskar och energifattigdomen åtgärdas. I detta sammanhang är det särskilt viktigt med investeringar i energieffektivitet, bl.a. energibesparingsprogram, i hållbar förnybar energi i enlighet med de hållbarhetskriterier som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 ( 8 ) och i smarta energisystem samt investeringar för att förebygga katastrofer och för att främja biologisk mångfald och grön infrastruktur, även bevarande, tillvaratagande och framhävande av skyddade naturområden, och andra åtgärder för att minska växthusgasutsläppen, såsom bevarande och återställande av naturområden med stor potential för upptag och lagring av koldioxid, inklusive genom restaurering av våtmarker, insamling av deponigas eller utsläppsminskningar vid industriprocesser eller industriproduktion. Dessutom bör investeringar för att minska alla former av föroreningar, såsom luft-, vatten-, mark-, buller- och ljusföroreningar, stödjas. (16) Integrerade nationella energi- och klimatplaner som beskriver politiken och åtgärderna mot energifattigdom och växthusgasutsläpp behöver beaktas vid utarbetandet av program som medfinansieras av Eruf och Sammanhållningsfonden. För att bidra till att uppnå de nationella mål för att minska energifattigdomen som anges i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna bör Eruf stödja framför allt energieffektiviseringar när det gäller bostäder och byggnader i linje med Europaparlamentets och rådets ändrade direktiv (EU) 2018/844 ( 9 ) för att bidra till att uppnå ett byggnadsbestånd där fossila bränslen fasas ut senast 2050 för att på så sätt minska energiförbrukningen och skapa besparingar för hushåll som påverkas av energifattigdom. (17) För att förbättra transportförbindelserna bör Eruf och Sammanhållningsfonden främja utvecklingen av ett transeuropeiskt transportnät, som avses i förordning (EU) nr 1315/2013, genom investeringar i infrastruktur för järnvägstransporter, transporter på inre vattenvägar, vägtransporter, sjötransporter och multimodala transporter, inklusive åtgärder för att minska buller. Eruf och Sammanhållningsfonden bör också stödja nationell, regional och lokal mobilitet samt gränsöverskridande mobilitet och urban mobilitet. Båda fonderna bör därvid sträva efter att förbättra säkerheten i synnerhet för befintliga broar och tunnlar. (18) I en allt mer sammanlänkad värld och med tanke på den demografiska utvecklingen och migrationsdynamiken är det tydligt att unionens migrationspolitik kräver en gemensam strategi som vilar på synergier och komplementaritet mellan olika finansieringsinstrument. Eruf bör därför ta hänsyn till demografiska utmaningar när programmen utarbetas och genomförs. För att säkerställa ett sammanhängande, starkt och enhetligt stöd för solidaritet och ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna när det gäller att hantera migrationen bör Eruf ge stöd på den lämpligaste territoriella nivån för att underlätta en långsiktig, inkluderande integrering av tredjelandsmedborgare, inbegripet migranter, till nytta för den sociala och ekonomiska utvecklingen, genom att inta ett förhållningssätt som syftar till att skydda deras värdighet och rättigheter. (19) För att främja social innovation och inkluderande tillgång till högkvalitativ sysselsättning bör Eruf stödja enheter inom den sociala ekonomin, t.ex. kooperativ, ömsesidiga företag, ideella föreningar och sociala företag. (20) För att främja social delaktighet och bekämpa fattigdom, särskilt bland marginaliserade grupper, är det nödvändigt att förbättra tillgången, inklusive genom infrastruktur, till sociala tjänster, utbildningstjänster samt tjänster inom kultur- och rekreationsområdet, även idrott, med beaktande av de särskilda behoven hos personer med funktionsnedsättning, barn och äldre. (21) Eruf och Sammanhållningsfonden bör främja den socioekonomiska inkluderingen av marginaliserade grupper, med särskild hänsyn till den nationella strategiska politiska ramen för integrering av romer som avses i bilaga IV till förordning (EU) 2021/1060 som anger integrationsåtgärder, låginkomsthushåll, däribland hushåll som löper risk för fattigdom och social utestängning, och missgynnade grupper, inklusive personer med särskilda behov. Eruf och Sammanhållningsfonden bör särskilt ha möjlighet att, i linje med princip 19 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, stödja tillhandahållandet av subventionerat boende. Med hänsyn till utmaningarna för marginaliserade romska befolkningsgrupper när det gäller tillgång till grundläggande tjänster bör Eruf och Sammanhållningsfonden bidra till att förbättra deras levnadsvillkor och utvecklingsmöjligheter. (22) För att stärka beredskapen för distansutbildning och nätbaserad utbildning på ett socialt inkluderande sätt bör Eruf, i samband med sitt uppdrag att förbättra lika tillgång till inkluderande tjänster av god kvalitet inom utbildning och livslångt lärande, särskilt bidra till att främja resiliens för distansstudier och nätbaserat lärande. Arbetet med att säkerställa kontinuitet i utbildningen under covid-19-pandemin har avslöjat stora brister i tillgången till nödvändig utrustning för informations- och kommunikationsteknik (IKT) och konnektivitet för studerande med en missgynnad bakgrund och i avlägsna regioner. I det sammanhanget bör Eruf stödja tillhandahållandet av nödvändig IKT-utrustning och konnektivitet och på så sätt främja resiliens i utbildningssystemen för distansstudier och nätbaserat lärande. (23) För att stärka de offentliga hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att förebygga, snabbt reagera på och återhämta sig från hälsokriser bör Eruf också bidra till hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Covid-19-pandemin är exceptionell och har gjort det tydligt hur viktigt det är med omedelbar tillgång till viktiga förnödenheter för att man effektivt ska kunna hantera en nödsituation, och därför bör också tillämpningsområdet för stödet från Eruf utvidgas för att möjliggöra inköp av förnödenheter som behövs för att stärka katastrofresiliensen och resiliensen hos hälso- och sjukvårdssystemen, inbegripet primärvården, och främja övergången från institutionsvård till familjebaserad och samhällsbaserad vård. Vid inköp av förnödenheter för att stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens bör dessa vara förenliga med och inte gå utöver den nationella hälso- och sjukvårdsstrategin och säkerställa komplementaritet med programmet EU för hälsa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 ( 10 ) , samt med rescEU-kapaciteten inom unionens civilskyddsmekanism, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU ( 11 ) . (24) Eruf bör stödja och främja övergången från institutionsvård till familjebaserad eller samhällsbaserad vård genom att stödja inrättningar som strävar efter att förhindra avskildhet från samhället, underlätta integreringen av människor i samhället och säkerställa självständiga levnadsförhållanden. (25) Ett särskilt specifikt mål bör föreskrivas till stöd för de regionala ekonomier som är starkt beroende av turism- och kultursektorerna. På så sätt skulle man kunna utnyttja kulturens och den hållbara turismens fulla potential för ekonomisk återhämtning, social delaktighet och social innovation, utan att det påverkar möjligheterna att tillhandahålla stöd från Eruf till dessa sektorer inom andra specifika mål. (26) Investeringar till stöd för de kulturella och kreativa näringarna, kulturella tjänster och kulturarvsplatser skulle kunna finansieras inom ramen för valfritt politiskt mål, under förutsättning att de bidrar till de specifika målen och omfattas av tillämpningsområdet för stöd från Eruf. (27) För hållbar turism krävs en avvägning mellan ekonomisk, social, kulturell och miljömässig hållbarhet. Tillvägagångssättet för att stödja hållbar turism bör överensstämma med kommissionens meddelande av den 19 oktober 2007 med titeln Agenda för en hållbar och konkurrenskraftig europeisk turism . Framför allt bör hänsyn tas till turisternas välbefinnande, natur- och kulturmiljön bör respekteras och den socioekonomiska utvecklingen och konkurrenskraften hos resmål och företag säkerställas genom en integrerad strategi med ett helhetsperspektiv. (28) För att stödja medlemsstaternas och regionernas ansträngningar att möta nya utmaningar och säkerställa en hög säkerhetsnivå för sina invånare och förebygga marginalisering och radikalisering med avstamp i synergier och komplementaritet med andra av unionens politikområden bör investeringar inom ramen för Eruf bidra till säkerhet inom områden där det finns ett behov av att säkerställa säkerhet och trygghet i fråga om offentliga platser och kritisk infrastruktur, såsom transport och energi och därmed bidra till att bygga samhällen som är mer inkluderande och säkrare. (29) Eruf bör tillhandahålla stöd inom ramen för politiskt mål 5 på ett integrerat sätt till den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen, på grundval av sektorsöverskridande territoriella strategier och med hjälp av verktyg för integrerad territoriell utveckling för att säkerställa en harmonisk utveckling av både urbana och icke-urbana områden. Dessutom bör man vid utvecklingen av urbana områden särskilt uppmärksamma stödjandet av funktionella urbana områden på grund av deras betydelse för stimuleringen av samarbete mellan lokala myndigheter och partner över administrativa gränser och förstärkningen av kopplingarna mellan urbana områden och landsbygd. (30) Eruf bör stödja hållbar turism på ett integrerat sätt, särskilt genom att stärka samarbetet inom funktionella territorier. För att stimulera en hållbar turisms effekter på ekonomin bör företag och offentliga myndigheter samarbeta systematiskt för att på ett mer effektivt sätt tillhandahålla tjänster av hög kvalitet i områden med en stor turismpotential, med vederbörligt beaktande av inrättandet av en stabil rättslig och administrativ miljö som främjar hållbar tillväxt i sådana områden. Åtgärder som får stöd inom området hållbar turism kan ta hänsyn till bästa praxis på området, såsom turistområdesstrategin. (31) På grundval av det övergripande målet för Sammanhållningsfonden i EUF-fördraget är det nödvändigt att fastställa och avgränsa de politiska mål som fonden ska stödja. (32) För att förbättra institutionernas samlade administrativa kapacitet och styrningen i de medlemsstater som genomför program inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt är det nödvändigt att möjliggöra stödåtgärder för programmyndigheter och sektoriella eller territoriella aktörer med ansvar för att bedriva verksamhet som är relevant för genomförandet av Eruf och Sammanhållningsfonden inom ramen för alla de specifika mål som eftersträvas, med beaktande av de övergripande principerna i förordning (EU) 2021/1060, inbegripet FN:s mål för hållbar utveckling. (33) För att främja och stimulera samarbetsåtgärder som ingår i program som genomförs inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt är det nödvändigt att stärka samarbetet med partner, även på lokal och regional nivå, inom en given medlemsstat eller mellan olika medlemsstater vad gäller stöd inom ramen för alla specifika mål. Detta stärkta samarbete sker utöver samarbetet inom ramen för Interreg och bör framför allt stödja samarbete inom strukturerade partnerskap i syfte att genomföra de regionala strategier som avses i kommissionens meddelande av den 18 juli 2017 med titeln Ökad innovation i EU:s regioner: strategier för motståndskraftig, inkluderande och hållbar tillväxt . Partner kan därför komma från alla regioner i unionen, men kan också inkludera gränsöverskridande regioner och regioner som omfattas av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 ( 12 ) , en makroregional strategi eller havsområdesstrategi eller en kombination av dessa två typer av strategier. (34) Eruf bör bidra till att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna i unionen och till att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, inklusive i dem som står inför utmaningar till följd av åtagandena om minskade koldioxidutsläpp, och därigenom främja regional resiliens. Erufs stöd inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt bör därför koncentreras till unionens viktigaste prioriteringar i linje med de politiska mål som fastställts i förordning (EU) 2021/1060. Stöd från Eruf bör därför koncentreras till de politiska målen om ett konkurrenskraftigare och smartare Europa genom innovativ och smart ekonomisk omvandling och regional IKT-konnektivitet och en grönare och koldioxidsnål övergång på väg mot en ekonomi med noll nettoutsläpp och ett motståndskraftigare Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, begränsning av klimatförändringar, klimatanpassning, riskförebyggande, riskhantering och hållbar urban mobilitet. De resurser som avsätts för hållbar urban rörlighet och bredbandsinvesteringar kan delvis beaktas vid beräkningen av uppfyllandet av kraven på tematisk koncentration. Medlemsstaterna bör i sina partnerskapsöverenskommelser besluta om de ska uppfylla kraven på tematisk koncentration på regionkategorinivå eller nationell nivå för hela programperioden. Tematisk koncentration på nationell nivå bör inrättas mellan de tre grupperna av medlemsstater som bildats utgående från deras respektive bruttonationalinkomst och det bör finnas utrymme för flexibilitet på de enskilda programmens nivå. Eftersom stödet från Sammanhållningsfonden också kan bidra till den tematiska koncentrationen bör villkoren för ett sådant bidrag fastställas. Metoden för att klassificera medlemsstaterna bör dessutom fastställas i detalj, med beaktande av den särskilda situationen i de yttersta randområdena och de nordliga glesbefolkade områdena. (35) För att koncentrera stödet till unionens viktigaste prioriteringar är det även lämpligt att kraven på tematisk koncentration respekteras under hela programperioden, inklusive vid överföringar mellan prioriteringar i ett program eller mellan program. (36) För att Eruf inom ramen för Interreg ska kunna stödja investeringar i infrastruktur och investeringar i anslutning till dessa, samt utbildning och integration behöver det fastställas att Eruf också bör ha möjlighet att stödja verksamhet inom de specifika målen i ESF+ som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 ( 13 ) . (37) För att på bästa sätt koncentrera användningen av begränsade resurser bör stöd från Eruf till produktiva investeringar inom relevant specifikt mål endast ges till mikroföretag samt små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG ( 14 ) , förutom för särskilda investeringar som anges i den här förordningen. (38) I samband med stöd från Eruf för produktiva investeringar är det lämpligt att klargöra att produktiva investeringar bör förstås som investeringar i företags anläggningstillgångar eller immateriella tillgångar i syfte att producera varor och tjänster och på så sätt bidra till bruttoinvesteringar och sysselsättning. Det bör också föreskrivas att Eruf och Sammanhållningsfonden, på vissa villkor, får stödja investeringar i andra företag än SMF. Vidare bör Eruf och Sammanhållningsfonden också, på grundval av erfarenheterna från tidigare programperioder, stödja investeringar i andra företag än SMF, inklusive i synnerhet allmännyttiga företag, när det handlar om investeringar i infrastruktur som säkerställer tillgång till tjänster för allmänheten på områdena energi, miljö och biologisk mångfald, transport och digital konnektivitet. (39) I denna förordning bör det fastställas vilka olika typer av verksamhet som bör ha möjlighet att få stöd för sina kostnader i form av investeringar från Eruf och Sammanhållningsfonden inom ramen för sina respektive mål i EUF-fördraget, inbegripet gräsrotsfinansiering. Sammanhållningsfonden bör kunna stödja investeringar i TEN-T och miljö, inklusive investeringar som rör hållbar utveckling och energi med miljömässiga fördelar. I det sammanhanget bör Sammanhållningsfonden även kunna stödja kombinerad energi- och jordbävningssäkring. När det gäller Eruf bör förteckningen över verksamheter ta hänsyn till särskilda nationella och regionala utvecklingsbehov samt platsspecifik potential och bör också förenklas. Eruf bör ha möjlighet att stödja investeringar i infrastruktur, inklusive forsknings- och innovationsinfrastruktur för SMF, bostäder för marginaliserade och missgynnade grupper, låginkomsthushåll och migranter, kultur och kulturarvet, hållbar turism och tjänster till företag, investeringar i tillgång till tjänster med särskild inriktning på missgynnade, marginaliserade och segregerade samhällsgrupper, produktiva investeringar i SMF, utrustning, mjukvara och immateriella tillgångar, åtgärder med avseende på information, kommunikation, studier, nätverkande, samarbete, utbyte av erfarenheter mellan partner och verksamhet som hänför sig till kluster. För att stödja genomförandet av ett program bör båda fonderna också kunna understödja tekniskt stöd. För att stödja fler typer av interventioner för Interregprogram bör tillämpningsområdet slutligen utvidgas till att även omfatta gemensam användning av olika slags anläggningar, mänskliga resurser samt delning av kostnader som hänger samman med åtgärder inom tillämpningsområdet för ESF+. (40) Transeuropeiska transportnät enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 ( 15 ) ska även i fortsättningen finansieras med medel från Sammanhållningsfonden genom såväl delad som direkt förvaltning inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa som inrättats genom en Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (nedan kallad FSE-förordningen för 2021–2027 ). (41) Samtidigt är det viktigt att förtydliga vilken typ av verksamhet som inte omfattas av tillämpningsområdet för Eruf och Sammanhållningsfonden, t.ex. investeringar för att uppnå en minskning av växthusgasutsläpp från verksamhet som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG ( 16 ) , i syfte att undvika överlappning med befintlig finansiering inom ramen för det direktivet, och investeringar i företag i svårigheter enligt definitionen i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 ( 17 ) , om det inte tillåts inom ramen för stöd av mindre betydelse eller tillfälliga regler för statligt stöd som inrättats för att hantera exceptionella omständigheter. Eruf och Sammanhållningsfonden bör inte heller stödja vissa investeringar i flygplatser, anläggningar för deponering och behandling av restavfall eller fossila bränslen. Därför bör Eruf kunna stödja riktade åtgärder för begränsning av miljöpåverkan och för säkerhet på regionala flygplatser i den mån investeringarnas primära mål tydligt identifieras med avseende på unionens miljö- eller säkerhetsstandarder och är förenliga med reglerna för statligt stöd. Vid investeringar för att öka kapaciteten vid anläggningar för hantering av restavfall bör restavfall förstås som primärt osorterat kommunalt avfall och avfall som inte kan behandlas. Modernisering av fjärrvärmenät skulle kunna stödjas i syfte att förbättra energieffektiviteten hos effektiva system för fjärrvärme enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU ( 18 ) , i enlighet med mål som fastställs i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna. I syfte att främja förnybar energi skulle stöd kunna ges för fjärrvärmepannor som drivs med en kombination av gas och förnybara energikällor. Stödet från båda fonderna bör i sådana fall vara proportionellt mot andelen förnybar energi som används i sådana pannor. Dessutom bör det uttryckligen fastställas att de utomeuropeiska länder och territorier som förtecknas i bilaga II till EUF-fördraget inte är berättigade till stöd från Eruf eller Sammanhållningsfonden. (42) Medlemsstaterna bör med hjälp av de gemensamma output- och resultatindikatorerna i bilaga I regelbundet informera kommissionen om de framsteg som gjorts. De gemensamma output- och resultatindikatorerna får, i relevanta fall, kompletteras med programspecifika output- och resultatindikatorer. Informationen från medlemsstaterna bör utgöra den grund som kommissionen bör använda för att med hjälp av de centrala indikatorer som fastställts i bilaga II rapportera om de framsteg som gjorts för att uppnå de specifika målen under hela programperioden. (43) Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ( 19 ) bör Eruf och Sammanhållningsfonden utvärderas på grundval av den information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av båda fondernas faktiska konsekvenser. (44) Inom ramen för de relevanta reglerna enligt stabilitets- och tillväxtpakten, såsom de förtydligats i uppförandekoden, bör medlemsstaterna kunna lägga fram en vederbörligen motiverad begäran om ytterligare flexibilitet för offentliga eller motsvarande utgifter för strukturåtgärder som bekostas av den offentliga förvaltningen genom medfinansiering av investeringar som aktiverats som en del av Eruf och Sammanhållningsfonden. Kommissionen bör utvärdera en sådan begäran i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden. (45) Eruf bör ta itu med problemen i missgynnade områden, särskilt landsbygdsområden och områden med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar, däribland demografisk nedgång, när det gäller tillgången till grundläggande tjänster, bl.a. digitala tjänster, genom att de blir mer attraktiva för investeringar, även genom företagsinvesteringar och förbindelser med stora marknader. Eruf bör därvid uppmärksamma särskilda utvecklingsutmaningar för vissa öregioner, gränsregioner och bergsregioner. Dessutom bör Eruf särskilt uppmärksamma de specifika problemen i områden på Nuts 3-nivå och på lokala administrativa enheters nivå, enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 ( 20 ) , som är glesbefolkade i enlighet med kriterierna i punkt 161 i Riktlinjer för statligt regionalstöd för 2014–2020, dvs. områden med en befolkningstäthet på högst 12,5 invånare per kvadratkilometer eller områden med en genomsnittlig årlig befolkningsminskning på minst 1 % av invånarna under perioden 2007–2017. Medlemsstaterna bör överväga att utarbeta särskilda frivilliga handlingsplaner på lokal nivå för sådana områden för att möta dessa befolkningsmässiga utmaningar. (46) För att maximera bidraget till en mer effektiv hantering av de ekonomiska, demografiska, miljömässiga och samhälleliga utmaningarna, särskilt i områden med naturbetingade och demografiska nackdelar, enligt artikel 174 i EUF-fördraget, bör åtgärder inom territoriell utveckling grunda sig på integrerade territoriella strategier, inklusive i urbana områden och landsbygdsområden och med hänsyn till kopplingarna mellan urbana områden och landsbygd. Stöd från Eruf bör därför ges i någon av de former som fastställs i artikel 28 i förordning (EU) 2021/1060, samtidigt som det säkerställs att lokala och regionala myndigheter samt myndigheter på urban nivå liksom näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, företrädare för civilsamhället och icke-statliga organisationer deltar på lämpligt sätt. Territoriella strategier bör också kunna dra nytta av en flerfondsstrategi och en integrerad strategi för Eruf, ESF+, EHFVF och Ejflu. (47) För att förbättra resiliensen för samhällen i landsbygdsområden och deras ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden bör stöd från Eruf användas för att utveckla sådana projekt som smarta byar, i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2018 om att hantera de särskilda behoven i landsbygdsområden, bergsområden och avlägsna områden, särskilt genom att man utvecklar nya möjligheter, t.ex. decentraliserade tjänster och energilösningar, digital teknik och digitala innovationer. (48) Inom ramen för en hållbar urban utveckling anses det nödvändigt att stödja integrerad territoriell utveckling för att mer effektivt tackla de såväl ekonomiska, miljö- och klimatmässiga som demografiska och samhälleliga utmaningar som påverkar urbana områden, inbegripet funktionella urbana områden, samtidigt som behovet av att främja kopplingar mellan urbana områden och landsbygd beaktas. Stöd som är inriktat på urbana områden kan vara utformat som ett separat program eller en separat prioritering och bör kunna dra nytta av en flerfondsstrategi. Kriterier för urval av urbana områden där integrerade åtgärder för hållbar urban utveckling ska genomföras, och vägledande belopp för dessa åtgärder, bör fastställas i programmen inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt, och ett minimimål på 8 % av Eruf-medlen som tilldelas på nationell nivå bör gå till detta ändamål. Det bör även fastställas att denna procentandel bör respekteras under hela programperioden när anslag överförs mellan prioriteringar i ett program eller mellan program, inklusive vid halvtidsöversynen. (49) För att kartlägga eller tillhandahålla lösningar för att hantera frågor som rör hållbar urban utveckling på unionsnivå, bör innovativa urbana åtgärder på området hållbar urban utveckling ersättas med ett europeiskt stadsinitiativ, under direkt eller indirekt förvaltning. Detta initiativ bör omfatta alla urbana områden, inklusive funktionella urbana områden, och stödja EU-agendan för städer. För att stimulera lokala myndigheters deltagande i de tematiska partnerskapen inom EU-agendan för städer bör Eruf tillhandahålla stöd till organisatoriska kostnader i samband med deltagandet. Initiativet kan omfatta mellanstatligt samarbete i urbana frågor, framför allt samarbete för kapacitetsuppbyggnad på lokal nivå för att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna bör aktivt medverka vid förvaltningen och genomförandet av Europeiska stadsinitiativet. Åtgärder som godkänts inom ramen för en sådan förvaltningsmodell kan omfatta utbyte för regionala och lokala företrädare. Åtgärder som vidtas inom ramen för Europeiska stadsinitiativet bör främja kopplingar mellan urbana områden och landsbygd i funktionella urbana områden. Samarbete med det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling är särskilt betydelsefullt i detta avseende. (50) Kommersialisering och utökning av interregionala innovationsprojekt bör främjas i hela unionens territorium genom de nya interregionala innovationsinvesteringar som ska förvaltas av kommissionen. Genom stöd till innovationsprojekt i områden för smart specialisering, även pilotprojekt och kapacitetsuppbyggnadsåtgärder, kommer de i synnerhet att gagna mindre utvecklade regioner samt stärka deras innovationsekosystem och deras kapacitet att integreras i unionens mer omfattande värdekedjor. De bör också bidra till genomförandet av kommissionens meddelande av den 18 juli 2017 med titeln Ökad innovation i EU:s regioner: strategier för motståndskraftig, inkluderande och hållbar tillväxt , särskilt till att stödja tematiska plattformar för smart specialisering inom viktiga områden. (51) De yttersta randområdena bör ägnas särskild uppmärksamhet genom att åtgärder antas enligt artikel 349 i EUF-fördraget och genom att de tilldelas ytterligare anslag för att kompensera för ytterligare kostnader i dessa områden som är en följd av en eller flera av de permanenta hämmande faktorer som avses i artikel 349 i EUF-fördraget, dvs. avlägsen belägenhet, ökaraktär, ringa storlek, besvärliga terräng- och klimatförhållanden samt ekonomiskt beroende av ett fåtal produkter, vilka faktorer på grund av sin bestående natur och sammanlagda verkan allvarligt hämmar områdenas utveckling. Det anslaget bör kunna täcka investeringar, driftskostnader och allmännyttiga skyldigheter som syftar till att kompensera för ytterligare kostnader som förorsakas av sådana hämmande faktorer. Driftsstöd bör kunna täcka utgifter för godstransporter och startstöd för transporttjänster samt utgifter för insatser rörande begränsade lagringsmöjligheter, en överdimensionerad produktionsapparat och underhåll av denna samt arbetskraftsbrist på den lokala marknaden. Det anslaget bör inte omfattas av kraven på tematisk koncentration. För att skydda den inre marknadens integritet, och såsom är fallet med alla insatser som medfinansieras av Eruf och Sammanhållningsfonden bör allt stöd från Eruf för att finansiera drifts- och investeringsstöd i de yttersta randområdena följa bestämmelserna om statligt stöd i artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. (52) För att möjliggöra en snabb reaktion på sådana exceptionella och ovanliga omständigheter enligt stabilitets- och tillväxtpakten som kan uppstå under programperioden bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta tillfälliga åtgärder i syfte att underlätta användningen av stöd från Eruf för att hantera sådana omständigheter. Kommissionen bör anta de åtgärder som är mest lämpliga mot bakgrund av de exceptionella eller ovanliga omständigheter som en medlemsstat står inför samtidigt som fondens mål bibehålls. Dessutom bör de genomförandebeslut som avser en tillfällig åtgärd för användning av Eruf för att hantera exceptionella eller ovanliga omständigheter antas utan kommittéförfarande, eftersom tillämpningsområdet fastställs av stabilitets- och tillväxtpakten och är begränsat till den åtgärd som anges i denna förordning. Kommissionen bör också övervaka genomförandet och göra en bedömning av åtgärdernas lämplighet. (53) I syfte att ändra vissa icke-väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på justeringar, i tillämpliga fall, av bilaga II där det fastställs en förteckning över indikatorer som ska användas som grund för att informera Europaparlamentet och rådet om programprestationerna. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. (54) Eftersom målet för denna förordning, nämligen att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen genom att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan snarare, på grund av de omfattande skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna samt de begränsade ekonomiska resurserna i medlemsstaterna och regionerna, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. (55) Med hänsyn till att denna förordning kommer att antas efter det att programperioden inletts och till behovet av att genomföra både Eruf och Sammanhållningsfonden på ett samordnat och harmoniserat sätt, och i syfte att möjliggöra ett snabbt genomförande, bör den träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. INNEHÅLLSFÖRTECKNING KAPITEL I GEMENSAMMA BESTÄMMELSER 71 Artikel 1 Innehåll 71 Artikel 2 Uppgifter för Eruf och Sammanhållningsfonden 71 Artikel 3 Specifika mål för Eruf och Sammanhållningsfonden 71 Artikel 4 Tematisk koncentration av stödet från Eruf 73 Artikel 5 Tillämpningsområde för stödet från Eruf 75 Artikel 6 Tillämpningsområde för stödet från Sammanhållningsfonden 76 Artikel 7 Undantag från tillämpningsområdet för Eruf och Sammanhållningsfonden 76 Artikel 8 Indikatorer 78 KAPITEL II SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM BEHANDLING AV TERRITORIELLA SÄRDRAG OCH INTERREGIONALA INNOVATIONSINVESTERINGAR 78 Artikel 9 Integrerad territoriell utveckling 78 Artikel 10 Stöd till missgynnade områden 78 Artikel 11 Hållbar urban utveckling 79 Artikel 12 Europeiska stadsinitiativet 79 Artikel 13 Interregionala innovationsinvesteringar 80 Artikel 14 De yttersta randområdena 80 KAPITEL III ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER 81 Artikel 15 Övergångsbestämmelser 81 Artikel 16 Utövande av delegeringen 81 Artikel 17 Översyn 82 Artikel 18 Ikraftträdande 82 BILAGA I GEMENSAMMA OUTPUT- OCH RESULTATINDIKATORER FÖR ERUF OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDEN – ARTIKEL 8.1 83 BILAGA II CENTRALA PRESTATIONSINDIKATORER FÖR ERUF OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDEN SOM AVSES I ARTIKEL 8.3 OCH SOM SKA ANVÄNDAS AV KOMMISSIONEN I ENLIGHET MED RAPPORTERINGSKRAVET I ARTIKEL 41.3 H III I BUDGETFÖRORDNINGEN 32 KAPITEL I GEMENSAMMA BESTÄMMELSER Artikel 1 Innehåll 1. I denna förordning fastställs de specifika målen och tillämpningsområdet för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) vad gäller målet Investering för sysselsättning och tillväxt och målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) som avses i artikel 5.2 i förordning (EU) 2021/1060. 2. I denna förordning fastställs också de specifika målen och tillämpningsområdet för stöd från Sammanhållningsfonden vad gäller målet Investering för sysselsättning och tillväxt som avses i artikel 5.2 a i förordning (EU) 2021/1060. Artikel 2 Uppgifter för Eruf och Sammanhållningsfonden 1. Eruf och Sammanhållningsfonden ska bidra till det övergripande målet att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen. 2. Eruf ska bidra till att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer i unionen och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, genom att delta i den strukturella anpassningen av regioner som utvecklas långsammare och i omstruktureringen av industriregioner på tillbakagång, även genom att främja hållbar utveckling och ta itu med utmaningar på miljöområdet. 3. Sammanhållningsfonden ska bidra till projekt på miljöområdet och till transeuropeiska nät inom området transportinfrastruktur (TEN-T). Artikel 3 Specifika mål för Eruf och Sammanhållningsfonden 1. I enlighet med de politiska målen i artikel 5.1 i förordning (EU) 2021/1060 ska Eruf stödja följande specifika mål: a) Ett konkurrenskraftigare och smartare Europa genom innovativ och smart ekonomisk omvandling och regional IKT-konnektivitet (nedan kallat politiskt mål 1 ) genom att i) utveckla och förbättra forsknings- och innovationskapaciteten och användningen av avancerad teknik, ii) dra nytta av digitaliseringens fördelar för invånare, företag, forskningsorganisationer och offentliga myndigheter, iii) förbättra de små och medelstora företagens hållbara tillväxt och konkurrenskraft och skapandet av arbetstillfällen i dessa företag, inbegripet genom produktiva investeringar, iv) utveckla färdigheter för smart specialisering, strukturomvandling och entreprenörskap, v) förbättra den digitala konnektiviteten. b) En grönare och koldioxidsnål övergång till en ekonomi med noll nettoutsläpp och ett motståndskraftigt Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, begränsning av klimatförändringar, klimatanpassning, riskförebyggande, riskhantering och hållbar urban mobilitet (nedan kallat politiskt mål 2 ) genom att i) främja energieffektivitet och minska utsläppen av växthusgaser, ii) främja förnybar energi i enlighet med direktiv (EU) 2018/2001, inbegripet de hållbarhetskriterier som anges där, iii) utveckla smarta energisystem, smarta nät och smart lagring utanför det transeuropeiska energinätet (TEN-E), iv) främja klimatanpassning, förebyggande av katastrofrisker och motståndskraft, med beaktande av ekosystembaserade tillvägagångssätt, v) främja tillgång till vatten och en hållbar vattenförvaltning, vi) främja övergången till en cirkulär och resurseffektiv ekonomi, vii) stärka skyddet och bevarandet av naturen, den biologiska mångfalden och den gröna infrastrukturen, även i urbana områden, samt minska alla former av föroreningar, viii) främja hållbar multimodal urban mobilitet, som en del av övergången till en ekonomi med noll nettoutsläpp. c) Ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad mobilitet (nedan kallat politiskt mål 3) genom att i) utveckla ett klimatresilient, intelligent, säkert, hållbart och intermodalt TEN-T, ii) utveckla och förbättra hållbar, klimatresilient, intelligent och intermodal nationell, regional och lokal mobilitet, inklusive förbättrad tillgång till TEN-T samt gränsöverskridande mobilitet. d) Ett mer socialt och inkluderande Europa genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter (nedan kallat politiskt mål 4 ) genom att i) stärka arbetsmarknadens effektivitet och inkluderande samt förbättra tillgången till sysselsättning av god kvalitet genom att utveckla social infrastruktur och främja den sociala ekonomin, ii) förbättra lika tillgång till inkluderande tjänster av god kvalitet inom utbildning och livslångt lärande genom att utveckla tillgänglig infrastruktur, även genom att främja resiliens för distansutbildning och nätbaserad utbildning, iii) främja den socioekonomiska inkluderingen av marginaliserade grupper, låginkomsthushåll och missgynnade grupper, inklusive personer med särskilda behov, genom integrerade åtgärder, bl.a. bostäder och sociala tjänster, iv) främja den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare, inbegripet migranter, genom integrerade åtgärder, bl.a. bostäder och sociala tjänster, v) säkerställa lika tillgång till hälso- och sjukvård och stödja resiliensen hos hälso- och sjukvårdssystemen, inklusive primärvården, och främja övergången från institutionsvård till familjebaserad och samhällsbaserad vård, vi) främja kulturens och den hållbara turismens roll i ekonomisk utveckling, social delaktighet och social innovation. e) Ett Europa närmare medborgarna genom hållbar och integrerad utveckling av alla typer av territorier och lokala initiativ (nedan kallat politiskt mål 5 ) genom att i) främja en integrerad och inkluderande social, ekonomisk och miljömässig utveckling, kultur, naturarv, hållbar turism och säkerhet i urbana områden, ii) främja en integrerad och inkluderande social, ekonomisk och miljömässig lokal utveckling, kultur, naturarv, hållbar turism och säkerhet i andra områden än urbana områden. Stöd inom ramen för politiskt mål 5 ska tillhandahållas genom strategier för territoriell och lokal utveckling, i de former som anges i artikel 28 a, b och c i förordning (EU) 2021/1060. 2. Inom ramen för de två specifika målen i led e i punkt 1 får medlemsstaterna även stödja insatser som kan finansieras inom ramen för de specifika målen i leden a–d i den punkten. 3. Sammanhållningsfonden ska stödja de politiska målen 2 och 3. 4. Inom ramen för de specifika målen i punkt 1 får Eruf eller Sammanhållningsfonden, i tillämpliga fall, även stödja verksamhet inom ramen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt om den a) förbättrar kapaciteten för programmyndigheter, b) förbättrar kapaciteten för sektoriella eller territoriella aktörer med ansvar för att utföra verksamheter som är relevanta för genomförandet av Eruf och Sammanhållningsfonden, under förutsättning att det bidrar till programmets mål, eller c) stärker samarbetet med partner inom och utanför en viss medlemsstat. Det samarbete som avses i led c ska innefatta samarbete med partner från gränsöverskridande regioner, regioner som inte gränsar till varandra eller regioner i ett territorium som omfattas av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete, en makroregional strategi, havsområdesstrategi eller en kombination av dessa. Artikel 4 Tematisk koncentration av stödet från Eruf 1. När det gäller program som genomförs inom ramen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt ska de totala Eruf-medlen för andra prioriteringar än tekniskt stöd i varje medlemsstat koncentreras på nationell nivå eller på regionkategorinivå i enlighet med punkterna 3–9. 2. När det gäller den tematiska koncentrationen av stöd till medlemsstater med yttersta randområden ska Eruf-medel som uttryckligen tilldelats program för de yttersta randområdena och Eruf-medel som tilldelats alla andra regioner behandlas separat. 3. Medlemsstaterna får besluta att följa den tematiska koncentrationen på nationell nivå eller på regionkategorinivå. Varje medlemsstat ska ange sitt val i den partnerskapsöverenskommelse som avses i artikel 10 i förordning (EU) 2021/1060. Det valet ska tillämpas på den medlemsstatens totala Eruf-medel enligt punkt 1 i den här artikeln under hela programperioden. 4. Vid tillämpning av tematisk koncentration på nationell nivå ska medlemsstaterna, på basis av sin bruttonationalinkomstkvot (BNI-kvot), indelas på följande sätt: a) De vars BNI-kvot är minst 100 % av EU-genomsnittet (nedan kallat grupp 1 ). b) De vars BNI-kvot är minst 75 % och lägre än 100 % av EU-genomsnittet (nedan kallat grupp 2 ). c) De vars BNI-kvot är lägre än 75 % av EU-genomsnittet (nedan kallat grupp 3 ). Vid tillämpning av denna artikel avses med BNI-kvot kvoten mellan en medlemsstats BNI per capita, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på basis av unionssiffror under perioden 2015–2017, och de 27 medlemsstaternas genomsnittliga BNI per capita mätt i köpkraftsstandard för samma referensperiod. När det gäller program inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt för de yttersta randområdena ska de anses ingå i grupp 3. När det gäller program inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt för ömedlemsstater som får stöd från Sammanhållningsfonden ska de anses ingå i grupp 3. 5. Vid tillämpning av tematisk koncentration på regionkategorinivå ska regionerna indelas i regionkategorier i enlighet med artikel 108.2 i förordning (EU) 2021/1060 enligt följande: a) Mer utvecklade regioner. b) Övergångsregioner. c) Mindre utvecklade regioner. 6. Medlemsstaterna ska på nationell nivå uppfylla följande krav på tematisk koncentration: a) Medlemsstater i grupp 1 eller mer utvecklade regioner ska tilldela de politiska målen 1 och 2 minst 85 % av sina Eruf-medel enligt punkt 1 och politiskt mål 2 minst 30 %. b) Medlemsstater i grupp 2 eller övergångsregioner ska tilldela politiskt mål 1 minst 40 % av sina Eruf-medel enligt punkt 1 och politiskt mål 2 minst 30 %. c) Medlemsstater i grupp 3 eller mindre utvecklade regioner ska tilldela politiskt mål 1 minst 25 % av sina Eruf-medel enligt punkt 1 och politiskt mål 2 minst 30 %. Om en medlemsstat beslutar att uppfylla kraven på tematisk koncentration på regionkategorinivå ska de tröskelvärden som anges i första stycket i denna punkt tillämpas på de Eruf-medel som avses i punkt 1 aggregerat tillsammans för alla regioner som ingår i respektive regionkategori. 7. Om en medlemsstat tilldelar politiskt mål 2 mer än 50 % av sina totala medel från Sammanhållningsfonden för andra prioriteringar än tekniskt stöd enligt beräkning efter den överföring som anges i artikel 110.4 i förordning (EU) 2021/1060, exklusive medel inom ramen för det specifika mål som anges i artikel 3.1 första stycket b viii i den här förordningen, får den tilldelning som överstiger 50 % beaktas vid beräkningen av uppfyllandet av kraven på tematisk koncentration som anges i punkt 6 i den här artikeln. Om en medlemsstat beslutar att följa kraven på tematisk koncentration på regionkategorinivå ska de medel från Sammanhållningsfonden som beaktas för kraven på tematisk koncentration i enlighet med första stycket tilldelas proportionellt till de olika regionkategorierna på grundval av deras relativa andel av den totala befolkningen i den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna ska i den partnerskapsöverenskommelse som avses i artikel 10 i förordning (EU) 2021/1060 ange huruvida medlen från Sammanhållningsfonden kommer att beaktas för kraven på tematisk koncentration för politiskt mål 2. 8. Medlen inom ramen för det specifika mål som anges i artikel 3.1 första stycket a v ska programplaneras enligt en särskild prioritering. Genom undantag från punkt 6 ska 40 % av dessa medel beaktas vid beräkningen av uppfyllandet av de krav på tematisk koncentration för politiskt mål 1 som anges i punkt 6. De medel som beaktas för kraven på tematisk koncentration i enlighet med andra stycket i denna punkt får inte överstiga 40 % av de minimikrav på tematisk koncentration för politiskt mål 1 som anges i punkt 6. 9. Medlen inom ramen för det specifika mål som anges i artikel 3.1 första stycket b viii ska programplaneras enligt en särskild prioritering. Genom undantag från punkt 6 ska 50 % av dessa Eruf-medel beaktas vid beräkningen av uppfyllandet av de krav på tematisk koncentration för politiskt mål 2 som anges i punkt 6. De medel som beaktas för kraven på tematisk koncentration i enlighet med andra stycket i denna punkt får inte överstiga 50 % av de minimikrav på tematisk koncentration för politiskt mål 2 som anges i punkt 6. 10. Kraven på tematisk koncentration i punkt 6 i denna artikel ska vara uppfyllda under hela programperioden, även när Eruf-anslag överförs mellan prioriteringar i ett program eller mellan program samt vid halvtidsöversynen i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) 2021/1060. 11. När Eruf-anslag med avseende på politiskt mål 1 eller 2, eller båda, för ett givet program minskar på grund av ett tillbakadragande i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) 2021/1060 eller på grund av finansiella korrigeringar av kommissionen i enlighet med artikel 104 i den förordningen ska uppfyllandet av kraven på tematisk koncentration i punkt 6 i den här artikeln inte bedömas på nytt. 12. Denna artikel är inte tillämplig på den tilläggsfinansiering för de nordliga glesbefolkade områdena som avses i artikel 110.1 e i förordning (EU) 2021/1060. Artikel 5 Tillämpningsområde för stödet från Eruf 1. Eruf ska stödja följande: a) Investeringar i infrastruktur. b) Verksamhet för tillämpad forskning och innovation, inklusive industriforskning, experimentell utveckling och genomförbarhetsstudier. c) Investeringar i tillgång till tjänster. d) Produktiva investeringar i SMF och investeringar som syftar till att bibehålla befintliga arbetstillfällen och skapa nya sådana. e) Utrustning, programvara och immateriella tillgångar. f) Nätverkande, samarbete, utbyte av erfarenheter och verksamhet som involverar innovationskluster, inbegripet mellan företag, forskningsorganisationer och offentliga myndigheter. g) Information, kommunikation och studier. h) Tekniskt stöd. 2. Produktiva investeringar i andra företag än SMF kan få stöd a) om de innebär samarbete med SMF inom ramen för forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd i enlighet med artikel 3.1 första stycket a i, b) om de primärt stödjer energieffektivitetsåtgärder och förnybar energi i enlighet med artikel 3.1 första stycket b i och ii, c) om de görs genom finansiella instrument, i små och medelstora börsnoterade företag enligt definitionerna i artikel 2.6 och 2.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 ( 21 ) , eller d) om de görs i små börsnoterade företag inom ramen för forskning och innovation som får stöd i enlighet med artikel 3.1 första stycket a i. 3. För att bidra till det specifika mål som sorterar under politiskt mål 1 i artikel 3.1 första stycket a iv ska Eruf också stödja utbildning, livslångt lärande och omskolning. 4. För att bidra till de specifika mål som sorterar under politiskt mål 2 i artikel 3.1 första stycket b iv och under politiskt mål 4 i led d v i det stycket ska Eruf också stödja inköp av förnödenheter som behövs för att stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och katastrofresiliensen. 5. Inom Interreg får Eruf också ge stöd till a) gemensam användning av anläggningar och mänskliga resurser, och b) mjuka investeringar i anslutning till dessa samt annan verksamhet i samband med politiskt mål 4 inom ramen för Europeiska socialfonden+ i enlighet med förordning (EU) 2021/1057. 6. Eruf får stödja finansieringen av rörelsekapital i SMF i form av bidrag, där så är strikt nödvändigt som en tillfällig åtgärd för att hantera sådana exceptionella eller ovanliga omständigheter som avses i artikel 20 i förordning (EU) 2021/1060. 7. Om kommissionen, på begäran av de berörda medlemsstaterna, konstaterar att kraven i punkt 6 är uppfyllda, ska den anta ett genomförandebeslut med angivande av den period under vilken det tillfälliga ytterligare stödet från Eruf är tillåtet. 8. Kommissionen ska hålla Europaparlamentet och rådet underrättade om genomförandet av punkt 6 och bedöma huruvida det tillfälliga ytterligare stödet från Eruf är tillräckligt för att underlätta användningen av fonden för att hantera de exceptionella eller ovanliga omständigheterna. Kommissionen ska, på grundval av sin bedömning, där så anses vara lämpligt föreslå ändringar av denna förordning, inklusive avseende kraven på tematisk koncentration i artikel 4. 9. Europaparlamentet och rådet får bjuda in kommissionen till en strukturerad dialog om tillämpningen av punkterna 6, 7 och 8 i den här artikeln i enlighet med artikel 20.3 i förordning (EU) 2021/1060. Artikel 6 Tillämpningsområde för stödet från Sammanhållningsfonden 1. Sammanhållningsfonden ska stödja följande: a) Miljöinvesteringar, inklusive investeringar som rör hållbar utveckling och energi med miljömässiga fördelar, med särskild inriktning på förnybar energi. b) Investeringar i TEN-T. c) Tekniskt stöd. d) Information, kommunikation och studier. Medlemsstaterna ska säkerställa en lämplig balans mellan investeringarna enligt leden a och b, på grundval av de särskilda investerings- och infrastrukturbehoven i varje medlemsstat. 2. Det belopp som överförs från Sammanhållningsfonden till Fonden för ett sammanlänkat Europa ska användas till TEN-T-projekt. Artikel 7 Undantag från tillämpningsområdet för Eruf och Sammanhållningsfonden 1. Eruf och Sammanhållningsfonden får inte stödja följande: a) Avveckling eller anläggande av kärnkraftverk. b) Investeringar för att minska växthusgasutsläpp från sådan verksamhet som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG. c) Tillverkning, bearbetning och marknadsföring av tobak och tobaksvaror. d) Ett företag i svårigheter enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) nr 651/2014, om det inte tillåts inom ramen för stöd av mindre betydelse eller tillfälliga regler för statligt stöd som inrättats för att hantera exceptionella omständigheter. e) Investeringar i flygplatsinfrastruktur, med undantag för de yttersta randområdena, eller i befintliga regionala flygplatser enligt definitionen i artikel 2.153 i förordning (EU) nr 651/2014 i något av följande fall: i) Begränsningsåtgärder för miljöpåverkan. ii) Säkerhetssystem och system för flygledningstjänst, som följer av forskningsprojektet om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet. f) Investeringar i deponering av avfall, med undantag för i) de yttersta randområdena, endast i vederbörligen motiverade fall, eller ii) investeringar för avveckling, omställning eller sanering av befintliga deponier, under förutsättning att investeringarna inte ökar deras kapacitet. g) Investeringar för att öka kapaciteten vid anläggningar för hantering av restavfall, med undantag för i) de yttersta randområdena, endast i vederbörligen motiverade fall, ii) investeringar i teknik för att återvinna material från restavfall med tanke på den cirkulära ekonomin. h) Investeringar som rör produktion, bearbetning, transport, distribution, lagring eller förbränning av fossila bränslen, med undantag för följande: i) Utbyte av värmesystem med fasta fossila bränslen, dvs. stenkol, torv, brunkol och oljeskiffer, mot gasbaserade värmesystem i syfte att — uppgradera system för fjärrvärme och fjärrkyla till effektiva system för fjärrvärme och fjärrkyla enligt definitionen i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU, — uppgradera kombinerade kraftvärmeverk till högeffektiv kraftvärme enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU, — investera i naturgaseldade värmepannor och värmesystem i bostäder och byggnader och ersätta stenkols-, torv-, brunkols- och oljeskifferbaserade anläggningar. ii) Investeringar i expansion och ändrad användning, omställning eller eftermodifiering av näten för gasöverföring och gasdistribution förutsatt att sådana investeringar förbereder näten för tillförsel av förnybar och koldioxidsnål gas, såsom vätgas, biometan och syntesgas, i systemen och gör det möjligt att byta ut anläggningar med fasta fossila bränslen. iii) Investeringar i — rena fordon enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG ( 22 ) för offentliga ändamål, och — fordon, luftfartyg och fartyg som är konstruerade och tillverkade eller anpassade för civilskydd och brandförsvar. 2. Det totala unionsstödet till unionsinvesteringar enligt punkt 1 h i och ii får inte överstiga följande gränser i förhållande till de totala programanslagen från Eruf och Sammanhållningsfonden inom ramen för målet Investering för sysselsättning och tillväxt för den berörda medlemsstaten: a) För medlemsstater vars bruttonationalinkomst (BNI) per capita är lägre än 60 % av EU:s genomsnittliga BNI per capita, eller för medlemsstater vars BNI per capita är lägre än 90 % av EU:s genomsnittliga BNI per capita och vars andel av fasta fossila bränslen i den inhemska bruttoenergiförbrukningen är lika med eller högre än 25 %, ska gränsen vara 1,55 %. b) För andra medlemsstater än de i led a vars BNI per capita är lägre än 90 % av EU:s genomsnittliga BNI per capita ska gränsen vara 1 %. c) För medlemsstater vars BNI per capita är lika med eller högre än 90 % av EU:s genomsnittliga BNI per capita ska gränsen vara 0,2 %. 3. Vid tillämpning av denna artikel ska en viss medlemsstats bruttonationalinkomst per capita mätas i köpkraftsstandard och beräknad på basis av unionssiffror under perioden 2015-2017, och uttryckas som en procentandel av de 27 medlemsstaternas nationalinkomst per capita mätt i köpkraftsstandard för samma referensperiod. I denna artikel avses med andelen fasta fossila bränslen i energiförbrukningen den andel stenkol, brunkol, torv och oljeskiffer som uppmätts 2018. 4. Insatser som stöds av Eruf och Sammanhållningsfonden enligt punkt 1 h i och ii ska väljas ut av den förvaltande myndigheten senast den 31 december 2025. Sådana insatser får inte sträcka sig in i nästa programperiod. 5. Sammanhållningsfonden får inte stödja investeringar i bostäder, utom för att främja energieffektivitet och användning av förnybar energi. 6. Utomeuropeiska länder och territorier ska inte vara berättigade till stöd från Eruf eller Sammanhållningsfonden, men de får delta i Interregprogram i enlighet med de villkor som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 ( 23 ) . Artikel 8 Indikatorer 1. Gemensamma output- och resultatindikatorer enligt bilaga I med avseende på Eruf och Sammanhållningsfonden och, i relevanta fall, programspecifika output- och resultatindikatorer ska användas i enlighet med artiklarna 16.1 andra stycket a, 22.3 d ii och 42.2 b, i förordning (EU) 2021/1060. 2. För outputindikatorer ska utgångsvärdet fastställas till noll. Delmålen för 2024 och målen för 2029 ska vara kumulativa. 3. I enlighet med rapporteringskravet i artikel 41.3 h i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 24 ) (nedan kallad budgetförordningen ) ska kommissionen informera Europaparlamentet och rådet om prestationerna i enlighet med bilaga II. 4. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 för att ändra bilaga II i syfte att göra relevanta justeringar av den information om prestationerna som ska lämnas till Europaparlamentet och rådet. 5. Kommissionen ska bedöma hur den strategiska betydelsen av de investeringar som medfinansieras av Eruf och Sammanhållningsfonden beaktas i samband med genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. KAPITEL II SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM BEHANDLING AV TERRITORIELLA SÄRDRAG OCH INTERREGIONALA INNOVATIONSINVESTERINGAR Artikel 9 Integrerad territoriell utveckling 1. Eruf får stödja integrerad territoriell utveckling som ingår i program inom båda de mål som anges i artikel 5.2 i förordning (EU) 2021/1060 i enlighet med avdelning III kapitel II i den förordningen. 2. Medlemsstaterna ska genomföra integrerad territoriell utveckling med stöd av Eruf endast genom de former som anges i artikel 28 i förordning (EU) 2021/1060. Artikel 10 Stöd till missgynnade områden I enlighet med artikel 174 i EUF-fördraget ska Eruf ägna särskild uppmärksamhet åt utmaningarna för missgynnade regioner och områden, särskilt landsbygdsområden och områden med allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar. Medlemsstaterna ska, där så är lämpligt, fastställa ett integrerat tillvägagångssätt för att ta itu med sådana regioners och områdens demografiska utmaningar eller särskilda behov i sina partnerskapsöverenskommelser i enlighet med artikel 11 första stycket i) i förordning (EU) 2021/1060. Ett sådant integrerat tillvägagångssätt kan inbegripa ett åtagande om särskild finansiering för detta ändamål. Artikel 11 Hållbar urban utveckling 1. För att ta itu med de ekonomiska, miljö- och klimatmässiga, demografiska och sociala utmaningarna ska Eruf stödja integrerad territoriell utveckling som grundar sig på de territoriella strategierna eller lokalt ledda utvecklingsstrategierna i enlighet med artikel 29 respektive 32 i förordning (EU) 2021/1060, som är inriktade på urbana områden, inklusive funktionella urbana områden (nedan kallad hållbar urban utveckling ) som ingår i program inom de båda mål som anges i artikel 5.2 i den förordningen. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt att hantera miljö- och klimatutmaningar, särskilt övergången till en klimatneutral ekonomi senast 2050, att tillvarata potentialen hos digital teknik för innovationsändamål och att stödja utvecklingen av funktionella urbana områden. I detta sammanhang ska medel för hållbar urban utveckling inom ramen för prioriteringar som motsvarar de politiska målen 1 och 2 räknas in med avseende på kraven på tematisk koncentration i artikel 4. 2. Minst 8 % av Eruf-medlen på nationell nivå inom målet Investering för sysselsättning och tillväxt för annat än tekniskt stöd ska tilldelas hållbar urban utveckling i en eller flera av de former som avses i artikel 28 i förordning (EU) 2021/1060. De berörda territoriella myndigheterna eller organen ska välja ut eller delta i urvalet av insatser i enlighet med artiklarna 29.3 och 32.3 d i förordning (EU) 2021/1060. I de berörda programmen ska de belopp som planerats för det ändamålet enligt artikel 22.3 d viii i förordning (EU) 2021/1060 fastställas. 3. Den procentandel som tilldelats hållbar urban utveckling i punkt 2 i denna artikel ska vara uppfylld under hela programperioden, även när Eruf-anslag överförs mellan prioriteringar i ett program eller mellan program, inklusive vid halvtidsöversynen i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) 2021/1060. 4. När Eruf-anslag skärs ned på grund av ett tillbakadragande i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) 2021/1060, eller på grund av finansiella korrigeringar av kommissionen i enlighet med artikel 104 i den förordningen, ska uppfyllandet av punkt 2 i den här artikeln inte omvärderas. Artikel 12 Europeiska stadsinitiativet 1. Eruf ska stödja Europeiska stadsinitiativet som ska genomföras av kommissionen under direkt och indirekt förvaltning. Detta initiativ ska omfatta alla urbana områden inbegripet funktionella urbana områden, och ska stödja EU-agendan för städer, inklusive stöd till lokala myndigheters deltagande i de tematiska partnerskap som utarbetats inom ramen för EU-agendan för städer. 2. Europeiska stadsinitiativet ska, med avseende på hållbar urban utveckling, bestå av följande två områden: a) Stöd till innovativa åtgärder. b) Stöd till kapacitetsuppbyggnad och kunskapsuppbyggnad, territoriella konsekvensanalyser, politisk utveckling och kommunikation. På begäran av en eller flera medlemsstater får Europeiska stadsinitiativet också stödja mellanstatligt urbant samarbete. Särskild uppmärksamhet bör ägnas det samarbete som syftar till kapacitetsuppbyggnad på lokal nivå för att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Kommissionen ska vartannat år rapportera till Europaparlamentet och rådet om utvecklingen i samband med Europeiska stadsinitiativet. 3. Styrningsmodellen för Europeiska stadsinitiativet ska inbegripa deltagande från medlemsstaternas, regionala och lokala myndigheters och städernas sida och ska säkerställa lämplig samordning och komplementaritet med det särskilda programmet enligt artikel 3.3 b i förordning (EU) 2021/1059 som avser hållbar urban utveckling. Artikel 13 Interregionala innovationsinvesteringar 1. Eruf ska stödja instrumentet för interregionala innovationsinvesteringar. 2. Instrumentet för interregionala innovationsinvesteringar ska stödja kommersialisering och utökning av interregionala innovationsprojekt som kan stimulera utveckling av europeiska värdekedjor. 3. Instrumentet för interregionala innovationsinvesteringar ska bestå av följande två områden, som båda stöder: a) Ekonomiskt stöd och rådgivningsstöd för investeringar i interregionala innovationsprojekt inom gemensamma områden för smart specialisering. b) Ekonomiskt stöd och rådgivningsstöd samt kapacitetsuppbyggnad för utvecklingen av värdekedjor i mindre utvecklade regioner. 4. Upp till 2 % av medlen får avsättas för lärande och utvärdering, i syfte att dra nytta av och sprida resultaten av projekt som fått stöd inom de båda områdena. 5. Kommissionen ska genomföra dessa investeringar inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning. 6. Kommissionen ska stödjas i sitt arbete av en grupp av experter. Expertgruppen ska bestå av företrädare för medlemsstaterna, regionala myndigheter och städer samt företrädare för näringslivsorganisationer, forskningsorgan och civilsamhällets organisationer. Vid sammansättningen av expertgruppen ska en jämn könsfördelning eftersträvas. Expertgruppen ska bistå kommissionen när det gäller att fastställa ett långsiktigt arbetsprogram och i utarbetandet av ansökningsomgångar. 7. Vid genomförandet av detta instrument ska kommissionen säkerställa samordning och synergier med andra av unionens finansieringsprogram och finansieringsinstrument, i synnerhet med samarbetsområde Interreg C enligt definitionen i artikel 3.3 i förordning (EU) 2021/1059. 8. Instrumentet för interregionala innovationsinvesteringar ska täcka unionens hela territorium. Tredjeländer kan delta i detta instrument i enlighet med de arrangemang som fastställs i artiklarna 16 och 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 ( 25 ) (nedan kallad förordningen om Horisont Europa ). Artikel 14 De yttersta randområdena 1. Artikel 4 är inte tillämplig på de särskilda tilläggsanslagen för regionerna i de yttersta randområdena. Dessa särskilda tilläggsanslag för de yttersta randområdena ska användas för att kompensera för ytterligare kostnader i dessa områden som är en följd av en eller flera av de permanenta nackdelar för deras utveckling som avses i artikel 349 i EUF-fördraget. 2. De anslag som avses i punkt 1 i denna artikel ska stödja a) verksamhet inom det tillämpningsområde som fastställs i artikel 5 i denna förordning, b) genom undantag från artikel 5 i denna förordning, åtgärder för att täcka driftskostnader för att kompensera för ytterligare kostnader i de yttersta randområdena som är en följd av en eller flera av de permanenta nackdelar för deras utveckling som avses i artikel 349 i EUF-fördraget. De anslag som avses i punkt 1 i denna artikel får också stödja utgifter för att kompensera för tillhandahållande av allmännyttiga skyldigheter och avtal i de yttersta randområdena. 3. De anslag som avses i punkt 1 i denna artikel år inte stödja a) insatser som rör sådana varor som förtecknas i bilaga I till EUF-fördraget, b) stöd för transport av personer enligt artikel 107.2 a i EUF-fördraget, c) undantag från skatteplikt och undantag från sociala avgifter, d) allmännyttiga skyldigheter som företag inte fullgjort och där staten agerar genom myndighetsutövning. 4. Genom undantag från artikel 5.1 c får Eruf stödja produktiv investering i företag i de yttersta randområdena, oavsett storleken på dessa företag. KAPITEL III ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER Artikel 15 Övergångsbestämmelser Förordningarna (EU) nr 1300/2013 och (EU) nr 1301/2013 och varje akt som antagits i enlighet med dessa ska fortsätta att tillämpas på program och insatser som får stöd från Eruf och Sammanhållningsfonden under programperioden 2014–2020. Artikel 16 Utövande av delegeringen 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 8.4 ges till kommissionen tills vidare från och med den 1 juli 2021. 3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 8.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning , eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. 5. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 6. En delegerad akt som antas enligt artikel 8.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. Artikel 17 Översyn Europaparlamentet och rådet ska se över denna förordning senast den 31 december 2027 i enlighet med artikel 177 i EUF-fördraget. Artikel 18 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 24 juni 2021. På Europaparlamentets vägnar D. M. SASSOLI Ordförande På rådets vägnar A. P. ZACARIAS Ordförande ( 1 ) EUT C 62, 15.2.2019, s. 90 . ( 2 ) EUT C 86, 7.3.2019, s. 115 . ( 3 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 27 mars 2019 ( EUT C 108, 26.3.2021, s. 566 ) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 27 maj 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 juni 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). ( 4 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU ( EUT L 348, 20.12.2013, s. 1 ). ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning, och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (se sidan 159 i detta nummer av EUT). ( 6 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 ( EUT L 198, 22.6.2020, s. 13 ). ( 7 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 ( EUT L 328, 21.12.2018, s. 1 ). ( 8 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ( EUT L 328, 21.12.2018, s. 82 ). ( 9 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet ( EUT L 156, 19.6.2018, s. 75 ). ( 10 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 av den 24 mars 2021 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet ( programmet EU för hälsa ) för perioden 2021–2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 ( EUT L 107, 26.3.2021, s. 1 ). ( 11 ) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen ( EUT L 347, 20.12.2013, s. 924 ). ( 12 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) ( EUT L 210, 31.7.2006, s. 19 ). ( 13 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (se sidan 21 i detta nummer av EUT). ( 14 ) Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag ( EUT L 124, 20.5.2003, s. 36 ). ( 15 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 ( EUT L 348, 20.12.2013, s. 129 ). ( 16 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG ( EUT L 275, 25.10.2003, s. 32 ). ( 17 ) Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget ( EUT L 187, 26.6.2014, s. 1 ). ( 18 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG ( EUT L 315, 14.11.2012, s. 1 ). ( 19 ) Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning ( EUT L 123, 12.5.2016, s. 1 ). ( 20 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) ( EUT L 154, 21.6.2003, s. 1 ). ( 21 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar ( EUT L 169, 1.7.2015. s. 1 ). ( 22 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon ( EUT L 120, 15.5.2009, s. 5 ). ( 23 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 av den 24 juni 2021 om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för externa åtgärder (se sidan 94 i detta nummer av EUT). ( 24 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ). ( 25 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 1 ). BILAGA I GEMENSAMMA OUTPUT- OCH RESULTATINDIKATORER FÖR ERUF OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDEN – ARTIKEL 8.1 ( 1 ) Tabell 1 Gemensamma output- och resultatindikatorer för Eruf (Investering för sysselsättning och tillväxt samt Interreg) och Sammanhållningsfonden ( ** ) Politiskt mål Specifikt mål Output Resultat (1) (2) (3) (4) 1. Ett konkurrenskraftigare och smartare Europa genom innovativ och smart ekonomisk omvandling och regional IKT-konnektivitet (politiskt mål 1) i) Utveckla och förbättra forsknings- och innovationskapaciteten och användningen av avancerad teknik RCO ( 2 ) 01 – Företag som får stöd (fördelade per mikroföretag, små, medelstora, stora företag)* ( 3 ) RCO 02 – Företag som får stöd genom bidrag* RCR ( 4 ) 01 – Antal skapade arbetstillfällen i enheter som får stöd* RCR 102 – Antalet skapade arbetstillfällen inom forskning vid enheter som får stöd* RCO 03 – Företag som får stöd genom finansiella instrument* RCO 04 – Företag som får icke-ekonomiskt stöd* RCO 05 – Nya företag som får stöd* RCO 06 – Forskare som arbetar vid forskningsanläggningar som får stöd RCO 07 – Forskningsorganisationer som deltar i gemensamma forskningsprojekt RCR 02 – Privata investeringar som matchar offentligt stöd (fördelade per: bidrag, finansiella instrument)* ( 3 ) RCR 03 – Små och medelstora företag (SMF) som inför produkt- eller processinnovationer* RCR 04 – SMF som inför marknadsförings- eller organisationsinnovationer* RCO 08 – Nominellt värde på forsknings- och innovationsutrustningen RCO 10 – Företag som samarbetar med forskningsorganisationer RCO 96 – Interregionala investeringar för innovation inom ramen för unionsprojekt* RCR 05 – SMF som gör innovationer inom företaget* RCR 06 – Inlämnade patentansökningar* RCR 07 – Varumärkes- och designansökningar* RCR 08 – Publikationer från projekt som får stöd ii) Dra nytta av digitaliseringens fördelar för invånare, företag, forskningsorganisationer och offentliga myndigheter RCO 13 – Värdet av digitala tjänster, produkter och processer som utvecklats för företag* RCO 14 – Offentliga institutioner som får stöd att digitalisera tjänster, produkter och processer* RCR 11 – Användare av nya och uppgraderade offentliga digitala tjänster, produkter och processer* RCR 12 – Användare av nya och uppgraderade digitala tjänster, produkter och processer som utvecklats av företag* RCR 13 – Företag som når en hög digital intensitet* iii) Förbättra de små och medelstora företagens hållbara tillväxt och konkurrenskraft och skapandet av arbetstillfällen i dessa företag, inbegripet genom produktiva investeringar RCO 15 – Skapad kapacitet för företagsinkubation* RCO 103 – Högtillväxtföretag som får stöd* RCR 17 – Nya företag som överlever på marknaden* RCR 18 – Små och medelstora företag som använder inkubationstjänster efter att inkubatorn skapats* RCR 19 – Företag med högre omsättning* RCR 25 – Små och medelstora företag med ökat mervärde per anställd* iv) Utveckla färdigheter för smart specialisering, industriomställning och entreprenörskap RCO 16 – Deltaganden av institutionella intressenter i entreprenörsprocessen RCO 101 – SMF som investerar i kompetens för smart specialisering, industriomställning och entreprenörskap* RCR 97 – Antal lärlingsutbildningar som fått stöd i SMF RCR 98 – Personal i SMF som avslutar kompetensutveckling för smart specialisering, industriomställning och entreprenörskap (per färdighet: teknik, förvaltning, entreprenörskap, grön kompetens, annan) ( 3 ) * v) Förbättra den digitala konnektiviteten RCO 41 – Ytterligare bostäder med bredband med mycket hög kapacitet RCO 42 – Ytterligare företag med bredband med mycket hög kapacitet RCR 53 – Bostäder med abonnemang på bredband med mycket hög kapacitet RCR 54 – Företag som abonnerar på bredband med mycket hög kapacitet 2. En grönare och koldioxidsnål övergång till en ekonomi med noll nettoutsläpp av koldioxid och ett motståndskraftigt Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, begränsning av klimatförändringar, klimatanpassning, riskförebyggande, riskhantering och hållbar urban mobilitet (politiskt mål 2) i) Främja energieffektivitet och minska utsläppen av växthusgaser RCO 18 – Bostäder med förbättrad energiprestanda RCO 19 – Offentliga byggnader med förbättrad energiprestanda RCO 20 – Ledningar för fjärrvärmenät och fjärrkylenät som nyligen byggts eller förbättrats RCO 104 – Antalet högeffektiva kraftvärmepannor RCO 123 – Bostäder med naturgaseldade värmepannor och värmesystem som ersätter anläggningar baserade på fasta fossila bränslen RCR 26 – Årlig förbrukning av primärenergi (fördelad per: bostäder, offentliga byggnader, företag, andra) ( 3 ) RCR 29 – Uppskattade växthusgasutsläpp* RCR 105 – Uppskattade växthusgasutsläpp från värmepannor och värmesystem som konverterats från fasta fossila bränslen till gas ii) Främja förnybar energi i enlighet med direktiv (EU) 2018/2001, inbegripet de hållbarhetskriterier som anges där RCO 22 – Ytterligare produktionskapacitet för förnybar energi (fördelad per el, värme) ( 3 ) * RCO 97 – Gemenskaper med förnybar energi som får stöd* RCR 31 – Total mängd förnybar energi som producerats (fördelad per el, värme) ( 3 ) * RCR 32 – Ytterligare operativ kapacitet installerad för förnybar energi* iii) Utveckla smarta energisystem, smarta nät och smart lagring utanför det transeuropeiska energinätet (TEN-E) RCO 23 – Digitala förvaltningssystem för smarta energisystem RCO 105 – Lösningar för ellagring RCO 124 – Ledningar i gasöverförings- och gasdistributionsnät som nyligen byggts eller förbättrats RCR 33 – Användare som anslutits till smarta energisystem RCR 34 – Lansering av projekt för smarta energisystem iv) Främja klimatanpassning, förebyggande av katastrofrisker och resiliens, med beaktande av ekosystembaserade tillvägagångssätt RCO 24 – Investeringar i ny eller uppgraderad övervakning av, beredskap för, varning för och insatser vid naturkatastrofer* RCO 122 – Investeringar i ny eller uppgraderad övervakning av, beredskap för, varning för och insatser vid icke-klimatrelaterade naturrisker och risker i samband med mänsklig verksamhet RCO 25 – Översvämningsskydd vid kustremsor, flodbankar och insjöstränder som nyligen byggts eller förstärkts RCO 106 – Jordskredsskydd som nyligen byggts eller förstärkts RCO 26 – Grön infrastruktur för anpassning till klimatförändringarna som byggts eller uppgraderats* RCO 27 – Nationella och subnationella strategier för anpassning till klimatförändringarna* RCO 28 – Område som omfattas av skyddsåtgärder mot okontrollerade skogsbränder RCR 121 – Område som omfattas av åtgärder för skydd mot klimatrelaterade naturkatastrofer (andra än översvämningar och okontrollerade skogsbränder) RCR 35 – Antal människor som omfattas av åtgärder för skydd mot översvämning RCR 36 – Antal människor som omfattas av åtgärder för skydd mot okontrollerade skogsbränder RCR 37 – Antal människor som omfattas av åtgärder för skydd mot klimatrelaterade naturkatastrofer (andra än översvämningar eller okontrollerade skogsbränder) RCR 96 – Antal människor som omfattas av åtgärder för skydd mot icke- klimatrelaterade naturrisker och risker i samband med mänsklig verksamhet* v) Främja tillgång till vatten och en hållbar vattenförvaltning RCO 30 – Längd på nya eller uppgraderade vattenledningar inom den allmänna vattenförsörjningens distributionssystem RCO 31 – Längd på nya eller uppgraderade vattenledningar för det allmänna nätet för uppsamling av avloppsvatten RCO 32 – Ny eller uppgraderad kapacitet för avloppsvattenrening RCR 41 – Antal människor som är anslutna till förbättrad allmän vattenförsörjning RCR 42 – Antal människor som åtminstone är anslutna till sekundär allmän avloppsrening RCR 43 – Vattenförluster inom distributionssystem för den allmänna vattenförsörjningen vi) Främja övergången till en cirkulär och resurseffektiv ekonomi RCO 34 – Ytterligare kapacitet för avfallsåtervinning RCO 107 – Investeringar i anläggningar för separat avfallsinsamling RCO 119 – Avfall som förberetts för återanvändning RCR 103 – Avfall som samlas in separat RCR 47 – Avfall som återvinns RCR 48 – Avfall som används som råmaterial vii) Stärka skyddet och bevarandet av naturen, den biologiska mångfalden och den gröna infrastrukturen, även i urbana områden, samt minska alla former av föroreningar RCO 36 – Grön infrastruktur som får stöd i andra syften än anpassning till klimatförändringarna RCO 37 – Yta Natura 2000-områden som omfattas av skydds- och återställandeåtgärder RCO 38 – Återställd markyta som får stöd RCO 39 – Yta täckt av installerade system för övervakning av luftförorening RCR 50 – Antal människor som omfattas av åtgärder för luftkvalitet* RCR 95 – Antal människor som har tillgång till ny eller förbättrad grön infrastruktur* RCR 52 – Återställd mark som används för grönområden, subventionerade bostäder, ekonomisk eller annan verksamhet viii) Främja hållbar multimodal urban mobilitet, som en del av övergången till en ekonomi med noll nettoutsläpp av koldioxid RCO 55 – Längd på nya spårvagns- och tunnelbanelinjer RCO 56 – Längd på ombyggda eller moderniserade spårvagns- och tunnelbanelinjer RCO 57 – Kapacitet hos miljövänlig rullande materiel för kollektivtrafik* RCO 58 – Särskild cykelinfrastruktur som får stöd* RCO 59 – Alternativ bränsleinfrastruktur (påfyllnings- och laddningspunkter)* RCO 60 – Städer med nya eller moderniserade digitaliserade urbana transportsystem RCR 62 – Användare av ny eller moderniserad kollektivtrafik per år RCR 63 – Användare av nya eller moderniserade spårvagns- och tunnelbanelinjer per år RCR 64 – Användare av särskild cykelinfrastruktur per år 3. Ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad mobilitet (politiskt mål 3) i) Utveckla ett klimattåligt, intelligent, säkert, hållbart och intermodalt TEN-T RCO 43 – Längd på nya eller uppgraderade vägar – TEN-T ( 5 ) RCO 45 – Längd på ombyggda eller moderniserade vägar – TEN-T RCO 108 – Längd av vägar med nya eller moderniserade trafikledningssystem – TEN-T RCO 47 – Längd på ny eller uppgraderad järnväg – TEN-T RCO 49 – Längd på ombyggd eller moderniserad järnväg – TEN-T RCO 51 – Längd på nya, uppgraderade eller moderniserade inre vattenvägar – TEN-T RCO 109 – Längd på järnväg i drift som styrs av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg – TEN-T RCR 55 – Användare av nyligen byggda, ombyggda, uppgraderade eller moderniserade vägar per år RCR 56 – Tidsbesparingar till följd av förbättrad väginfrastruktur RCR 101 – Tidsbesparingar till följd av förbättrad järnvägsinfrastruktur RCR 58 – Användare av nyligen byggda, uppgraderade, ombyggda eller moderniserade järnvägar per år RCR 59 – Godstransport på järnväg RCR 60 – Godstransport på inre vattenvägar ii) Utveckla och förbättra hållbar, klimatresilient, intelligent och intermodal nationell, regional och lokal mobilitet, inklusive förbättrad tillgång till TEN-T samt gränsöverskridande mobilitet RCO 44 – Längd av nya eller uppgraderade vägar – utanför TEN-T RCO 46 – Längd av ombyggda eller moderniserade vägar – utanför TEN-T RCO 110 – Längd av vägar med nya eller moderniserade trafikledningssystem – utanför TEN-T RCO 48 – Längd av ny eller uppgraderad järnväg – utanför TEN-T RCO 50 – Längd av ombyggd eller moderniserad järnväg – utanför TEN-T RCR 111 – Längd av järnväg i drift som styrs av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg – utanför TEN-T RCO 52 – Längd av nya eller moderniserade inre vattenvägar – utanför TEN-T RCO 53 – Nya eller moderniserade järnvägsstationer och hållplatser* RCO 54 – Nya eller moderniserade intermodala förbindelser* 4. Ett mer socialt och inkluderande Europa genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter (politiskt mål 4) i) Stärka arbetsmarknadens effektivitet och inkluderande samt förbättra tillgången till sysselsättning av god kvalitet genom att utveckla social infrastruktur och främja den sociala ekonomin RCO 61 – Yta av nya eller moderniserade anläggningar för sysselsättningstjänster RCR 65 – Användare av nya eller moderniserade anläggningar för sysselsättningstjänster per år ii) Förbättra lika tillgång till inkluderande tjänster av god kvalitet inom utbildning och livslångt lärande genom att utveckla tillgänglig infrastruktur, även genom att främja resiliens för distansutbildning och onlinekurser RCO 66 – Klassrumskapacitet hos nya eller moderniserade barnomsorgsinrättningar RCO 67 – Klassrumskapacitet hos nya eller moderniserade utbildningsinrättningar RCR 70 – Användare av nya eller moderniserade barnomsorgsinrättningar per år RCR 71 – Användare av nya eller moderniserade utbildningsinrättningar per år iii) Främja den socioekonomiska inkluderingen av marginaliserade grupper, låginkomsthushåll och missgynnade grupper, inklusive personer med särskilda behov, genom integrerade åtgärder, bl.a. bostäder och sociala tjänster RCO 65 – Kapacitet hos nya eller moderniserade subventionerade bostäder* RCO 113 – Antal människor som omfattas av projekt inom ramen för integrerade åtgärder för socioekonomisk inkludering av marginaliserade grupper, låginkomsthushåll och missgynnade grupper* RCR 67 – Användare av nya eller moderniserade subventionerade bostäder per år iv) Främja den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare, inbegripet migranter, genom integrerade åtgärder, bl.a. bostäder och sociala tjänster RCO 63 – Kapacitet hos nya eller moderniserade tillfälliga mottagningsanläggningar RCR 66 – Användare av nya eller moderniserade tillfälliga mottagningsanläggningar per år v) Säkerställa lika tillgång till hälso- och sjukvård och stödja resiliensen hos hälso- och sjukvårdssystemen, inklusive primärvården, och främja övergången från institutionsvård till familjebaserad och samhällsbaserad vård RCO 69 – Kapacitet hos nya eller moderniserade hälso- och sjukvårdsinrättningar RCO 70 – Kapacitet hos nya eller moderniserade socialvårdsinrättningar (andra än bostäder) RCR 72 – Antal användare av nya eller moderniserade e-hälsotjänster per år RCR 73 – Antal användare av nya eller moderniserade hälso- och sjukvårdsinrättningar per år RCR 74 – Antal användare av nya eller moderniserade socialvårdsinrättningar per år vi) Främja kulturens och den hållbara turismens roll i ekonomisk utveckling, social delaktighet och social innovation RCO 77 – Antal kulturplatser och turistmål som får stöd* RCO 77 – Besökare av kulturplatser och turistmål som får stöd* 5. Ett Europa närmare medborgarna genom hållbar och integrerad utveckling av alla typer av territorier och lokala initiativ (politiskt mål 5) i) Främja en integrerad och inkluderande social, ekonomisk och miljömässig utveckling, kultur, naturarv, hållbar turism och säkerhet i urbana områden RCO 74 – Antal människor som omfattas av projekt inom ramen för strategier för integrerad territoriell utveckling* RCO 75 – Strategier för integrerad territoriell utveckling som får stöd* RCO 76 – Integrerade projekt för territoriell utveckling RCO 80 – Strategier för lokalt ledd utveckling som får stöd* RCO 112 – Intressenter som deltar i förberedelserna och genomförandet av strategier för integrerad territoriell utveckling RCO 114 – Nyskapade eller återställda grönområden i urbana områden* ii) Främja en integrerad och inkluderande social, ekonomisk och miljömässig utveckling, kultur, naturarv, hållbar turism och säkerhet i andra områden än urbana områden Tabell 2 Ytterligare gemensamma output- och resultatindikatorer för Eruf – Interreg Interregspecifika indikatorer RCO 81 – Deltaganden i gemensamma gränsöverskridande åtgärder RCO 115 – Allmänna gränsöverskridande evenemang som organiseras gemensamt RCO 82 – Deltaganden i gemensamma insatser för jämlikhet, lika möjligheter och social delaktighet RCO 83 – Gemensamt utarbetade strategier och handlingsplaner RCO 84 – Gemensamt utarbetade pilotåtgärder som genomförts inom ramen för projekt RCO 116 – Gemensamt utarbetade lösningar RCO 85 – Deltaganden i gemensamma utbildningsprogram RCO 117 – Lösningar på gränsöverskridande rättsliga eller administrativa hinder som identifierats RCO 86 – Gemensamma administrativa eller rättsliga avtal som undertecknats RCO 87 – Organisationer som samarbetar över gränserna RCO 118 – Organisationer som samarbetar för flernivåstyre i makroregionala strategier RCO 90 – Projekt för gränsöverskridande innovationsnätverk RCO 120 – Projekt som stödjer gränsöverskridande samarbete för utveckling av kopplingar mellan urbana områden och landsbygd RCR 79 – Gemensamma strategier och handlingsplaner som anammats av organisationer RCR 104 – Lösningar som anammats eller utökats av organisationer RCR 81 – Slutföranden av gemensamma utbildningsprogram RCR 82 – Gränsöverskridande rättsliga eller administrativa hinder som minskats eller undanröjts RCR 83 – Personer som omfattas av undertecknade gemensamma administrativa eller rättsliga avtal RCR 84 – Organisationer som samarbetar över gränserna efter avslutat projekt RCR 85 – Deltaganden i gränsöverskridande gemensamma åtgärder efter avslutat projekt ( 1 ) Ska användas för Investering för sysselsättning och tillväxt samt Interreg i enlighet med artikel 16.1 andra stycket a och artikel 41.2 b i förordning (EU) 2021/1060 (CPR) och för Investering för sysselsättning och tillväxt i enlighet med artikel 22.3 d ii i förordningen (EU) 2021/1060 (CPR) samt för Interreg i enlighet med artikel 22.4 e ii i förordning (EU) 2021/1059 (Interreg). ( ** ) För att göra framställningen tydligare har gemensamma output- och resultatindikatorer samlats under, men inte begränsats till, ett specifikt mål inom ramen för ett politiskt mål. För politiskt mål 5 får man i synnerhet använda relevanta gemensamma indikatorer som förtecknas för de politiska målen 1–4. För att få en fullständig bild av programmens förväntade och faktiska prestationer får gemensamma indikatorer som markerats med * i tillämpliga fall användas av specifika mål som sorterar under något av de politiska målen 1–4. ( 2 ) RCO: Gemensam outputindikator för REGIO. ( 3 ) Uppdelning begärs inte för programplanering utan endast för rapportering. ( 4 ) RCR: Gemensam resultatindikator för REGIO. ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU ( EUT L 348 20.12.2013, s. 1 ). BILAGA II CENTRALA PRESTATIONSINDIKATORER FÖR ERUF OCH SAMMANHÅLLNINGSFONDEN SOM AVSES I ARTIKEL 8.3 OCH SOM SKA ANVÄNDAS AV KOMMISSIONEN I ENLIGHET MED RAPPORTERINGSKRAVET I ARTIKEL 41.3 H III I BUDGETFÖRORDNINGEN Politiskt mål Specifikt mål Output Resultat (1) (2) (3) (4) 1. Ett konkurrenskraftigare och smartare Europa genom innovativ och smart ekonomisk omvandling och regional IKT-konnektivitet (politiskt mål 1) i) Utveckla och förbättra forsknings- och innovationskapaciteten och användningen av avancerad teknik CCO ( 1 ) 01 – Företag som får stöd till innovation CCO 02 – Forskare som arbetar vid forskningsanläggningar som får stöd CCR ( 2 ) 01 – Små och medelstora företag ( 3 ) (SMF) som inför produkt-, process-, marknadsförings- eller organisationsinnovationer ii) Dra nytta av digitaliseringens fördelar för invånare, företag, forskningsorganisationer och offentliga myndigheter CCO 03 – Företag och offentliga institutioner som får stöd för att digitalisera produkter, tjänster och processer CCR 02 – Antalet användare av nya eller uppgraderade digitala produkter, tjänster och processer per år iii) Förbättra de små och medelstora företagens hållbara tillväxt och konkurrenskraft och skapandet av arbetstillfällen i dessa företag, inbegripet genom produktiva investeringar CCO 04 – SMF som får stöd i syfte att förbättra tillväxt och konkurrenskraft CCR 03 – Antal skapade arbetstillfällen i företag som får stöd iv) Utveckla färdigheter för smart specialisering, industriomställning och entreprenörskap CCO 05 – SMF som investerar i kompetens för smart specialisering, industriomställning och entreprenörskap CCO 04 – Personal vid små och medelstora företag som slutför kompetensutveckling för smart specialisering, industriomställning och entreprenörskap v) Förbättra den digitala konnektiviteten CCO 13 – Ytterligare bostäder och företag med bredband med mycket hög kapacitet CCR 12 – Ytterligare bostäder och företag som abonnerar på bredband med mycket hög kapacitet 2. En grönare och koldioxidsnål övergång till en ekonomi med noll nettoutsläpp av koldioxid och ett motståndskraftigt Europa genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, begränsning av klimatförändringar, klimatanpassning, riskförebyggande, riskhantering och hållbar urban mobilitet (politiskt mål 2) i) Främja energieffektivitetsåtgärder och minska utsläppen av växthusgaser CCO 06 – Investeringar i åtgärder för att förbättra energiprestanda CCR 05 – Besparingar i årsförbrukningen av primärenergi ii) Främja förnybar energi i enlighet med direktiv (EU) 2018/2001, inbegripet de hållbarhetskriterier som anges där CCO 07 – Ytterligare produktionskapacitet för förnybar energi CCR 06 – Ytterligare förnybar energi som producerats iii) Utveckla smarta energisystem, smarta nät och smart lagring utanför det transeuropeiska energinätet (TEN-E) CCO 08 – Digitala förvaltningssystem för smarta energisystem CCO 07 – Ytterligare användare som är anslutna till smarta nät iv) Främja klimatanpassning, förebyggande av katastrofrisker och motståndskraft, med beaktande av ekosystembaserade tillvägagångssätt CCO 09 – Investeringar i ny eller uppgraderad övervakning av, beredskap för, varning för och insatser vid katastrofer CCR 08 – Ytterligare antal människor som omfattas av åtgärder för skydd mot översvämningar, okontrollerade skogsbränder och andra klimatrelaterade naturkatastrofer v) Främja tillgång till vatten och en hållbar vattenförvaltning CCO 10 – Ny eller uppgraderad kapacitet för avloppsrening CCR 09 – Ytterligare antal människor som åtminstone är anslutna till sekundär avloppsrening vi) Främja övergången till en cirkulär och resurseffektiv ekonomi CCO 11 – Ny eller uppgraderad kapacitet för avfallsåtervinning CCR 10 – Ytterligare avfall som återvunnits vii) Stärka skyddet och bevarandet av naturen, den biologiska mångfalden och den gröna infrastrukturen, även i urbana områden, samt minska alla former av föroreningar CCO 12 – Markyta grön infrastruktur CCR 11 – Antal människor som omfattas av åtgärder för luftkvalitet viii) Främja hållbar multimodal urban mobilitet, som en del av övergången till en ekonomi med noll nettoutsläpp av koldioxid CCO 16 – Utökning och modernisering av spårvagns- och tunnelbanelinjer CCR 15 – Användare per år som betjänas av nya och moderniserade spårvagns- och tunnelbanelinjer 3. Ett mer sammanlänkat Europa genom förbättrad mobilitet (politiskt mål 3) i) Utveckla ett klimatresilient, intelligent, säkert, hållbart och intermodalt TEN-T CCO 14 – Väg TEN-T: Nya, uppgraderade, ombyggda eller moderniserade vägar CCO 15 – Järnväg TEN-T: Ny, uppgraderad, ombyggd eller moderniserad järnväg CCR 13 – Tidsbesparingar till följd av förbättrad väginfrastruktur CCR 14 – Antal passagerare per år som betjänas av förbättrad järnvägstransport ii) Utveckla och förbättra hållbar, klimatresilient, intelligent och intermodal nationell, regional och lokal mobilitet, inklusive förbättrad tillgång till TEN-T samt gränsöverskridande mobilitet CCO 22 – Vägar utanför TEN-T: Nya, uppgraderade, ombyggda eller moderniserade vägar CCO 23 – Järnväg utanför TEN-T: Ny, uppgraderad, ombyggd eller moderniserad järnväg 4. Ett mer socialt och inkluderande Europa genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter (politiskt mål 4) i) Stärka arbetsmarknadens effektivitet och inkluderande samt förbättra tillgången till sysselsättning av god kvalitet genom att utveckla social infrastruktur och främja den sociala ekonomin CCO 17 – Yta av nya eller moderniserade anläggningar för sysselsättningstjänster CCR 16 – Användare av nya eller moderniserade anläggningar för sysselsättningstjänster per år ii) Förbättra lika tillgång till inkluderande tjänster av god kvalitet inom utbildning och livslångt lärande genom att utveckla tillgänglig infrastruktur, även genom att främja resiliens för distansutbildning och onlinekurser CCO 18 – Ny eller moderniserad kapacitet för barnomsorgs- och utbildningsinfrastruktur CCR 17 – Användare per år som betjänas av ny eller uppgraderad barnomsorgs- och utbildningsinrättningar iii) Främja den socioekonomiska inkluderingen av marginaliserade grupper, låginkomsthushåll och missgynnade grupper, inklusive personer med särskilda behov, genom integrerade åtgärder, bl.a. bostäder och sociala tjänster CCO 19 – Ny eller moderniserad kapacitet hos subventionerade bostäder CCO 113 – Antal människor som omfattas av projekt inom ramen för integrerade åtgärder för socioekonomisk inkludering av marginaliserade grupper, låginkomsthushåll och missgynnade grupper CCR 18 – Användare av nya eller moderniserade subventionerade bostäder per år iv) Främja den socioekonomiska integrationen av tredjelandsmedborgare, inbegripet migranter, genom integrerade åtgärder, bl.a. bostäder och sociala tjänster CCO 26 – Ny eller moderniserad kapacitet hos tillfälliga mottagningsanläggningar CCR 20 – Användare av nya eller moderniserade tillfälliga mottagningsanläggningar per år v) Säkerställa lika tillgång till hälso- och sjukvård och stödja resiliensen hos hälso- och sjukvårdssystemen, inklusive primärvården, och främja övergången från institutionsvård till familjebaserad och samhällsbaserad vård CCO 20 – Ny eller moderniserad kapacitet för hälso- och sjukvårdsinrättningar CCR 19 – Antal användare av nya eller moderniserade hälso- och sjukvårdstjänster per år vi) Främja kulturens och den hållbara turismens roll i ekonomisk utveckling, social delaktighet och social innovation CCO 24 – Kulturplatser och turistmål som får stöd CCR 21 – Besökare av kulturplatser och turistmål som får stöd 5. Ett Europa närmare medborgarna genom hållbar och integrerad utveckling av alla typer av territorier och lokala initiativ (politiskt mål 5) i) Främja en integrerad och inkluderande social, ekonomisk och miljömässig utveckling, kultur, naturarv, hållbar turism och säkerhet i urbana områden CCO 21 – Antal människor som omfattas av strategier för integrerad territoriell utveckling ii) Främja en integrerad och inkluderande social, ekonomisk och miljömässig lokal utveckling, kultur, naturarv, hållbar turism och säkerhet, i andra områden än urbana områden ( 1 ) CCO: Central gemensam output för REGIO. ( 2 ) CCR: Centralt gemensamt resultat för REGIO. ( 3 ) Kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag ( EUT L 124, 20.5.2003, s. 36 ).