L_2021251SV.01009401.xml 15.7.2021 SV Europeiska unionens officiella tidning L 251/94 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/1149 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för inre säkerhet EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 82.1, 84 och 87.2, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , efter att ha hört Regionkommittén, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 2 ) , och av följande skäl: (1) Den nationella säkerheten omfattas visserligen av medlemsstaternas exklusiva behörighet, men det krävs ändå samarbete och samordning på unionsnivå för att värna den. Unionens mål att säkerställa en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa enligt artikel 67.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör uppnås bland annat genom åtgärder för förebyggande och bekämpning av brottslighet och genom åtgärder för samordning och samarbete mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och andra nationella myndigheter, inbegripet samordning och samarbete med berörda unionsbyråer och andra berörda unionsorgan samt berörda tredjeländer och internationella organisationer, och med hjälp av den privata sektorn och det civila samhället. (2) För perioden 2015–2020 fastställde kommissionen, Europeiska unionens råd och Europaparlamentet gemensamma prioriteringar, vilka anges i den europeiska säkerhetsagendan av den 15 april 2015 och bekräftades av rådet i den förnyade strategin för inre säkerhet från juni 2015 och av Europaparlamentet i dess resolution från juli 2015, nämligen att förebygga och bekämpa terrorism och radikalisering, grov och organiserad brottslighet och it-brottslighet. De gemensamma prioriteringarna har bekräftats på nytt för perioden 2020–2025 i meddelandet av den 24 juli 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala Kommittén och Regionkommittén med titeln EU:s strategi för en säkerhetsunion . (3) I Romförklaringen, som undertecknades den 25 mars 2017, bekräftade ledarna för 27 medlemsstater, Europeiska rådet, Europaparlamentet och Europeiska kommissionen sitt åtagande att verka för ett tryggt och säkert Europa och att bygga en union där alla medborgare känner sig trygga och kan röra sig fritt, där våra yttre gränser är säkra och där migrationspolitiken är effektiv, ansvarsfull och hållbar och respekterar internationella normer samt ett Europa som är fast beslutet att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. (4) Vid Europeiska rådets möte den 15 december 2016 efterlystes fortsatta resultat i fråga om interoperabiliteten mellan informationssystem och databaser. Vid Europeiska rådets möte den 23 juni 2017 underströks behovet av att förbättra interoperabiliteten mellan databaser, och den 12 december 2017 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem (polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration). (5) För att bevara Schengenregelverket och bidra till att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen, är medlemsstaterna sedan den 6 april 2017 skyldiga att mot relevanta databaser genomföra systematiska kontroller av unionsmedborgare som passerar unionens yttre gränser. Kommissionen har också utfärdat en rekommendation till medlemsstaterna om att bättre utnyttja poliskontroller och gränsöverskridande samarbete. Solidaritet mellan medlemsstaterna, tydlighet kring arbetsfördelningen, respekt för de grundläggande rättigheterna och friheterna och för rättsstatsprincipen samt särskild uppmärksamhet på det globala perspektivet och den nödvändiga överensstämmelsen med säkerhetens yttre dimension bör vara centrala vägledande principer för unionens och medlemsstaternas åtgärder för att utveckla en effektiv och verklig säkerhetsunion. (6) För att uppnå detta mål bör åtgärder vidtas på unionsnivå till skydd för människor, offentliga platser och kritisk infrastruktur mot alltmer gränsöverskridande hot och till stöd för det arbete som utförs av medlemsstaternas behöriga myndigheter. Bland annat terrorism, grov och organiserad brottslighet, rörlig brottslighet, olaglig handel med vapen och narkotika, korruption, penningtvätt, it-brottslighet, sexuellt utnyttjande, inbegripet sexuellt utnyttjande av barn, hybridhot samt kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot och människohandel utgör alltjämt en utmaning för unionens inre säkerhet. Den inre säkerheten är en gemensam uppgift till vilken unionens institutioner, berörda unionsbyråer och medlemsstaterna bör lämna gemensamma bidrag. (7) För att bidra till utvecklingen och genomförandet av en effektiv och verklig säkerhetsunion, som syftar till att säkerställa en hög nivå av inre säkerhet i hela unionen, bör en Fond för inre säkerhet ( fonden ) inrättas och förvaltas i syfte att ge medlemsstaterna tillräckligt ekonomiskt stöd från unionen. (8) Finansiering ur unionens budget bör koncentreras till åtgärder för vilka unionens interventioner kan tillföra ett större mervärde jämfört med åtgärder som medlemsstaterna vidtar på egen hand. I enlighet med artiklarna 84 och 87.2 i EUF-fördraget bör fonden stödja åtgärder för att uppmuntra och stödja medlemsstaternas åtgärder när det gäller förebyggande av brottslighet, gemensam utbildning av personal och polissamarbete samt rättsligt samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter och unionens byråer, särskilt när det gäller informationsutbyte, ökat operativt samarbete och stöd till nödvändiga insatser för att stärka förmågan att bekämpa och förebygga terrorism och grov och organiserad brottslighet. Fonden bör också stödja utbildning av relevant personal och experter i överensstämmelse med de allmänna principerna för det europeiska utbildningsprogrammet för tjänstemän inom brottsbekämpning. Fondens medel bör inte stödja driftskostnader och verksamhet med anknytning till medlemsstaternas väsentliga uppgifter avseende upprätthållandet av lag och ordning och skyddet av den inre och nationella säkerheten enligt artikel 72 i EUF-fördraget. (9) Fonden bör genomföras i fullständig överensstämmelse med de värden som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), de rättigheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ( stadgan ) och unionens internationella åtaganden avseende mänskliga rättigheter. Fonden bör särskilt genomföras med fullständig respekt för de grundläggande rättigheterna, såsom rätten till människans värdighet, rätten till liv, förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling, rätten till skydd av personuppgifter, barnets rättigheter och rätten till ett effektivt rättsmedel samt med fullständig respekt för principen om icke-diskriminering. (10) I enlighet med artikel 3 i EU-fördraget bör fonden stödja verksamhet som säkerställer att barn skyddas mot våld, utnyttjande, exploatering och vanvård. Fonden bör även stödja skyddsåtgärder och bistånd till barn som är vittnen och brottsoffer, särskilt till ensamkommande barn eller barn som av andra anledningar behöver en förmyndare. (11) I enlighet med de gemensamma prioriteringar som fastställts på unionsnivå för att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen bör fonden stödja åtgärder som syftar till att hantera de främsta säkerhetshoten och särskilt att förebygga och bekämpa terrorism och radikalisering, grov och organiserad brottslighet och it-brottslighet, samt stödja och skydda brottsoffer. Fonden bör säkerställa att unionen och dess medlemsstater även är väl utrustade att ta itu med nya och framväxande hot, exempelvis olaglig handel, även på nätet, hybridhot och kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot, för att inrätta en verklig säkerhetsunion. Detta arbete bör bedrivas genom ekonomiskt stöd till bättre informationsutbyte, ökat operativt samarbete och förbättrad nationell och kollektiv kapacitet. (12) Det ekonomiska stöd som tillhandahålls genom fonden bör i synnerhet stödja utbyte av information, polissamarbete, straffrättsligt samarbete, och förebyggande arbete mot grov och organiserad brottslighet, olaglig vapenhandel, korruption, penningtvätt, narkotikahandel, miljöbrott, terrorism, människohandel, utnyttjande av flyktingar och irreguljära migranter, allvarlig arbetskraftsexploatering, sexuell exploatering och sexuella övergrepp, inbegripet sexuell exploatering av och sexuella övergrepp mot barn och kvinnor, spridning av bilder på barn som utsätts för övergrepp och av barnpornografi samt it-brottslighet. Fonden bör också stödja skyddet av personer, offentliga platser och kritisk infrastruktur mot säkerhetsrelaterade incidenter och bör stödja beredskapen inför och effektiv hantering av säkerhetsrelaterade risker och kriser, inbegripet genom gemensam utbildning, utveckling av gemensam politik, såsom strategier, policycykler, program och handlingsplaner, samt lagstiftning och praktiskt samarbete. (13) Fonden bör tillhandahålla ekonomiskt stöd för att hantera de utmaningar som uppstår till följd av de senaste årens kraftiga ökning av vissa typer av brott som begåtts via internet, till exempel betalningsbedrägerier, sexuellt utnyttjande av barn och olaglig handel med vapen. (14) Fonden bör bygga vidare på sina föregångares resultat och investeringar: programmet Förebyggande och bekämpande av brott och programmet Förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker för perioden 2007–2013 och instrumentet för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering som en del av Fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2014 ( 3 ) . Fondens tillämpningsområde bör också göra det möjligt att ta hänsyn till den senaste utvecklingen. (15) Det finns ett behov av att maximera effekterna av unionens finansiering genom att mobilisera, sammanföra och öka offentliga och privata finansiella medel. Fonden bör främja och uppmuntra ett aktivt och meningsfullt deltagande av civilsamhället, inbegripet icke-statliga organisationer, samt av europeisk industri, i utvecklingen och genomförandet av säkerhetspolitiken, i förekommande fall med deltagande av andra berörda aktörer, unionsorgan, unionsbyråer samt internationella organisationer med avseende på fondens mål. Det bör dock säkerställas att stöd från fonden inte används för att delegera lagstadgade eller offentliga uppgifter till privata aktörer. (16) Den gränsöverskridande karaktären av terrorism och grov och organiserad brottslighet kräver samordnade insatser och samarbete i och mellan medlemsstaterna och med unionens behöriga organ och byråer. Alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet specialiserade brottsbekämpande myndigheter, kan förfoga över information som är värdefull för att effektivt bekämpa terrorism och grov och organiserad brottslighet. För att påskynda utbytet av information och förbättra den delade informationens kvalitet är det av avgörande betydelse att bygga ömsesidigt förtroende. Nya metoder för samarbete och informationsutbyte, inbegripet när det gäller hotanalys, bör utforskas och undersökas, med beaktande av befintliga regelverk inom och utanför unionens ramverk, till exempel EU:s underrättelse- och lägescentral, Europols europeiska centrum mot terrorism, EU:s samordnare för kampen mot terrorism och gruppen för kamp mot terrorism. Fonden bör stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter med ansvar för förebyggande, upptäckt och utredning av brott som avses i artikel 87 i EUF-fördraget i den mån som deras verksamhet omfattas av fondens tillämpningsområde. All finansierad verksamhet bör fullt ut respektera de olika behöriga myndigheternas och de europeiska strukturernas rättsliga status samt de erforderliga principerna om ägarskap av information. (17) För att dra nytta av kunskapen och expertisen hos decentraliserade byråer med befogenheter på områdena brottsbekämpande samarbete och utbildning, kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, grundläggande rättigheter, rättsliga frågor och storskaliga it-system, bör kommissionen involvera berörda decentraliserade byråer i arbetet i den kommitté för fonderna för inrikes frågor som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1148 ( 4 ) , i synnerhet i början och efter halva tiden av programperioden. När så är lämpligt bör kommissionen också kunna involvera de berörda decentraliserade byråerna i övervakningen och utvärderingen, särskilt för att säkerställa att de åtgärder som stöds av fonden överensstämmer med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar. (18) Inom den övergripande ram som utgörs av unionens narkotikastrategi, enligt vilken ett balanserat förhållningssätt förespråkas för att samtidigt minska både tillgång och efterfrågan, bör det ekonomiska bistånd som tillhandahålls inom ramen för fonden stödja åtgärder som syftar till att förebygga och bekämpa narkotikahandel, genom minskning av tillgång och efterfrågan, särskilt åtgärder med inriktning mot produktion, framställning, utvinning, försäljning, transport, import eller export av olaglig narkotika, samt innehav och förvärv i syfte att bedriva narkotikahandel. Fonden bör även omfatta de förebyggande aspekterna av narkotikapolitiken. För att uppnå ytterligare synergier och samstämmighet på narkotikaområdet bör de delar av målen som rör narkotika, som under perioden 2014–2020 omfattades av programmet Rättsliga frågor, ingå i fonden. (19) För att säkerställa att fonden på ett ändamålsenligt sätt bidrar till ökad inre säkerhet i hela unionen och därmed bidrar till utvecklingen av en verklig säkerhetsunion, bör fonden användas på ett sätt som skapar största möjliga unionsmervärde för medlemsstaternas åtgärder. (20) Fonden bör stödja investeringar i utrustning, transportmedel och faciliteter endast när sådana investeringar har ett tydligt mervärde för unionen och endast i den utsträckning dessa investeringar krävs för att uppnå fondens mål. Sådana investeringar kan exempelvis inkludera utrustning som behövs för kriminalteknik, hemlig övervakning, sprängämnes- och narkotikaspårning och andra särskilda ändamål inom ramen för fondens mål. Fonden bör inte finansiera investeringar av enbart nationell relevans eller investeringar som är nödvändiga för de behöriga myndigheternas dagliga arbete, såsom uniformer, bilar, bussar, motorcyklar, polisstationer, icke-specialiserade utbildningscentrum och kontorsutrustning. (21) När brister eller risker konstaterats, särskilt efter en Schengenutvärdering, bör den berörda medlemsstaten, för att gynna solidariteten inom unionen och i en anda av delat ansvar för säkerheten i unionen, på ett adekvat sätt ta itu med dessa brister genom utnyttjande av medel inom ramen för sitt program för genomförande av de rekommendationer som antagits enligt rådets förordning (EU) nr 1053/2013 ( 5 ) . (22) För att bidra till att fondens politiska mål uppnås bör medlemsstaterna säkerställa att prioriteringarna i deras program avser fondens samtliga specifika mål, att prioriteringarna väljs ut i enlighet med de genomförandeåtgärder som anges i bilaga II och att fördelningen av medel mellan målen står i proportion till utmaningar och behov, och säkerställer att det politiska målet kan uppnås. (23) I linje med effektivitetsprincipen bör synergier och konsekvens med andra unionsfonder eftersträvas, och överlappningar mellan åtgärder bör undvikas. (24) För att nå de politiska målen på ett så effektivt sätt som möjligt, utnyttja stordriftsfördelar och undvika överlappning mellan åtgärder bör fonden överensstämma med och komplettera andra av unionens finansieringsprogram på säkerhetsområdet. Framför allt bör synergier säkerställas med Asyl-, migrations- och integrationsfonden och Fonden för integrerad gränsförvaltning, som består av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik, inrättat genom förordning (EU) 2021/1148, och instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1077 ( 6 ) , samt med övriga sammanhållningspolitiska fonder som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 ( 7 ) , och med säkerhetsforskningsdelen inom programmet Horisont Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 ( 8 ) , programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 ( 9 ) , programmet för rättsliga frågor, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 ( 10 ) , programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 ( 11 ) , och InvestEU-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 ( 12 ) . Synergier bör eftersträvas särskilt i fråga om säkerhet för infrastruktur och offentliga platser, it-säkerhet, skydd av brottsoffer och förebyggande av radikalisering. (25) För att stärka komplementariteten mellan fonden och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik, bör multifunktionell utrustning och IKT-system vars huvudsakliga användning är förenlig med denna förordning även kunna användas för att uppnå målen för instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik. (26) De åtgärder som stöds genom fonden i och i förhållande till tredjeländer bör genomföras i synergi och samstämmighet med och bör komplettera andra åtgärder utanför unionen som stöds genom unionens instrument. Vid genomförandet av sådana åtgärder bör i synnerhet fullständig samstämmighet eftersträvas med principerna och de allmänna målen för unionens yttre åtgärder, dess utrikespolitik och dess utvecklingsbiståndspolitik med avseende på landet eller regionen i fråga. Vad gäller fondens yttre dimension bör fonden stärka samarbetet med tredjeländer på områden som rör unionens inre säkerhet. I detta sammanhang bör finansiering från en tematisk del användas för att stödja åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer, inom ramen för fondens mål, i synnerhet för att bidra till att bekämpa och förebygga brott, inbegripet narkotikahandel och människohandel, och för att bidra till att bekämpa gränsöverskridande kriminella smugglingsnätverk. (27) Vid genomförandet av den tematiska delen bör kommissionen säkerställa att finansieringen hanterar utmaningarna och behoven i samband med att uppfylla fondens mål. (28) Finansiering ur unionens budget bör koncentreras till åtgärder för vilka unionens insatser kan tillföra ett mervärde jämfört med åtgärder som medlemsstaterna vidtar på egen hand. Säkerhet har en utpräglat gränsöverskridande dimension, och därför krävs ett starkt och samordnat svar från unionens sida. Det ekonomiska stöd som tillhandahålls inom ramen för denna förordning bör i synnerhet bidra till att stärka den nationella kapaciteten och unionens kapacitet på säkerhetsområdet. (29) Om en medlemsstat har underlåtit att på säkerhetsområdet fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen, om det finns en tydlig risk för att den medlemsstaten allvarligt åsidosätter unionens värden i samband med tillämpningen av säkerhetslagstiftningen eller om brister har konstaterats på det relevanta området i en utvärderingsrapport inom ramen för Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism som fastställs i förordning (EU) nr 1053/2013, kan det anses att medlemsstaten inte följer relevant unionsregelverk i fråga om användningen av driftsstöd inom ramen för fonden. (30) Fonden bör ta itu med behovet av ökad flexibilitet och förenkling samtidigt som kraven på förutsägbarhet upprätthålls, och säkerställa en rättvis och transparent fördelning av medel så att de mål som fastställs i denna förordning kan uppnås. Genomförandet av fonden bör följa principerna om effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, samstämmighet, mervärde för unionen och kvalitet på utgifterna. Vidare bör fonden genomföras på ett så användarvänligt sätt som möjligt. (31) För att optimera mervärdet av investeringar som finansieras helt eller delvis genom unionens budget bör synergier eftersträvas framför allt mellan fonden och andra unionsprogram, inklusive program inom ramen för delad förvaltning. För att maximera dessa synergier bör viktiga möjliggörande mekanismer säkerställas, inbegripet kumulativ finansiering för en åtgärd från fonden och från ett annat unionsprogram. Sådan kumulativ finansiering bör inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för den åtgärden. För detta ändamål bör det i denna förordning fastställas lämpliga regler, i synnerhet om möjligheten att deklarera samma kostnader eller utgifter proportionellt både inom ramen för fonden och ett annat unionsprogram. (32) När mottagarna av unionsfinansiering främjar åtgärder som stöds genom fonden bör de tillhandahålla information på målgruppens språk. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet bör mottagarna av den finansieringen hänvisa till dess ursprung när de informerar om åtgärden. Mottagarna bör i detta syfte säkerställa att unionens emblem finns med på – och unionens ekonomiska stöd uttryckligen nämns i – allt kommunikationsmaterial som riktar sig till medierna och allmänheten. (33) Det bör vara möjligt för kommissionen att använda finansiella medel inom ramen för fonden för att främja bästa praxis och utbyte av information avseende genomförandet av fonden. (34) Kommissionen bör offentliggöra information om det stöd som tillhandahållits från den tematiska delen genom direkt eller indirekt förvaltning i god tid och uppdatera denna information vid behov. Det bör vara möjligt att sortera uppgifterna per specifikt mål, stödmottagarens namn, det belopp för vilket ett rättsligt åtagande görs och åtgärdens art och ändamål. (35) I denna förordning bör de initiala beloppen för medlemsstaternas program fastställas, beräknade på grundval av de kriterier som fastställs i bilaga I. (36) De initiala beloppen för medlemsstaternas program bör ligga till grund för medlemsstaternas långsiktiga investeringar i säkerhet. För att ta hänsyn till förändringar av interna och externa säkerhetshot eller av utgångsläget bör ett tilläggsbelopp tilldelas medlemsstaterna efter halva programperioden, som bör baseras på statistiska uppgifter i enlighet med bilaga I, med hänsyn till deras programs genomförandegrad. (37) Eftersom utmaningarna på säkerhetsområdet ständigt förändras, finns det ett behov av att anpassa tilldelningen av medel till förändringarna i de interna och externa säkerhetshoten och ett behov att kanalisera finansiering till de prioriteringar som ger det största mervärdet för unionen. För att ta itu med akuta behov och förändringar i strategier och unionens prioriteringar samt för att kanalisera finansieringen till åtgärder med ett högt mervärde för unionen, bör en del av finansieringen regelbundet, genom en tematisk del, anslås till särskilda åtgärder, unionsåtgärder och bistånd i nödsituationer. (38) Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda en del av sitt programanslag till att finansiera de åtgärder som förtecknas i bilaga IV genom att de beviljas ett större bidrag från unionen, framför allt eftersom de ger ett betydande mervärde för unionen eller är av stor vikt för unionen. (39) En del av fondens tillgängliga medel kan anslås till medlemsstaternas program för genomförande av särskilda åtgärder som kräver samarbete mellan medlemsstaterna, eller till genomförande av särskilda åtgärder i situationer där ny händelseutveckling i unionen kräver att en eller flera medlemsstater får tillgång till tilläggsfinansiering. Kommissionen bör fastställa dessa särskilda åtgärder i sina arbetsprogram. (40) Fonden bör bidra till att täcka driftskostnader som rör inre säkerhet för att göra det möjligt för medlemsstaterna att upprätthålla kapacitet som är avgörande för unionen som helhet. Detta stöd bör bestå av fullständig ersättning för specifika kostnader kopplade till fondens mål och bör utgöra en integrerad del av medlemsstaternas program. (41) För att komplettera genomförandet av fondens politiska mål på nationell nivå genom medlemsstaternas program bör fonden också stödja åtgärder på unionsnivå. Sådana åtgärder bör ha övergripande strategiska syften inom fondens tillämpningsområde avseende politisk analys och innovation, gränsöverskridande ömsesidigt lärande och partnerskap samt testning av nya initiativ och åtgärder i hela unionen, eller i vissa medlemsstater. Fonden bör stödja medlemsstaternas insatser, även på lokal nivå, för att utbyta bästa praxis och främja gemensam utbildning, inbegripet medvetandehöjande åtgärder för brottsbekämpande personal vad gäller radikalisering, och alla former av diskriminering, som kan leda till våld, såsom antisemitism, antiziganism och andra typer av rasism. Specialiserade utbytesprogram för junior brottsbekämpande personal skulle kunna finansieras i detta syfte. (42) För att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera säkerhetsrelaterade incidenter eller nya framväxande hot mot unionen bör det vara möjligt att tillhandahålla bistånd i nödsituationer i enlighet med den ram som fastställs i denna förordning. Sådant bistånd bör inte ges för att stödja rena beredskapsåtgärder eller långsiktiga åtgärder eller för att hantera situationer där det akuta behovet att agera är ett resultat av de behöriga myndigheternas bristfälliga planering och respons. (43) För att säkerställa tillräckligt flexibla åtgärder och tillgodose framväxande behov bör det vara möjligt att förse decentraliserade byråer med lämpliga kompletterande ekonomiska medel så att de kan utföra vissa uppgifter i en nödsituation. I fall där den arbetsuppgift som ska utföras är så brådskande att en justering av deras budgetar inte kunnat slutföras i tid bör de decentraliserade byråerna vara berättigade till bistånd i nödsituationer, inbegripet i form av bidrag, i enlighet med de prioriteringar och initiativ som på unionsnivå fastställts av unionens institutioner. (44) Mot bakgrund av unionsåtgärdernas gränsöverskridande karaktär och i syfte att främja samordnade åtgärder för att uppfylla målet om att säkerställa högsta säkerhetsnivå i unionen, bör decentraliserade byråer undantagsvis godkännas som mottagare av unionsåtgärder, inbegripet i form av bidrag, när de bidrar till genomförandet av unionsåtgärder som omfattas av de berörda decentraliserade byråernas behörighet och om de åtgärderna inte täcks av unionens bidrag till dessa decentraliserade byråers budget som tilldelats genom den årliga budgeten. För att säkerställa mervärde för unionen bör sådant stöd vara förenligt med de prioriteringar och initiativ som fastställs av unionsinstitutioner på unionsnivå. (45) Fondens politiska mål bör också eftersträvas med hjälp av finansieringsinstrument och budgetgarantier inom InvestEU-programmet, inrättat genom förordning (EU) 2021/523. Sådant ekonomiskt stöd bör användas till att hantera marknadsmisslyckanden eller icke-optimala investeringssituationer på ett proportionellt sätt, och åtgärderna bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Åtgärderna bör ha ett tydligt mervärde för unionen. (46) Blandfinansieringsinsatser är frivilliga till sin karaktär och är åtgärder som stöds genom unionens budget som kombinerar icke-återbetalningspliktiga former av stöd, återbetalningspliktiga former av stöd, eller både och, från unionens budget med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för investerings- eller utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, liksom stöd från kommersiella finansinstitut och investerare. (47) I denna förordning fastställs en finansieringsram för fonden, vilken ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel ( 13 ) , för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. (48) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 14 ) ( budgetförordningen ) är tillämplig på fonden. I budgetförordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. (49) För att åtgärder ska kunna genomföras genom delad förvaltning bör fonden ingå som en del av ett enhetligt ramverk som består av denna förordning, budgetförordningen och förordning (EU) 2021/1060. (50) Genom förordning (EU) 2021/1060 inrättas en ram för åtgärder inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, Fonden för en rättvis omställning, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, och där anges i synnerhet regler för programplanering, övervakning, utvärdering, förvaltning och kontroll av unionsfonder som genomförs inom ramen för delad förvaltning. Dessutom är det nödvändigt att specificera målen för fonden i den här förordningen, och att fastställa särskilda bestämmelser om åtgärder som kan finansieras enligt fonden. (51) Ett förfinansieringssystem för fonden föreskrivs i förordning (EU) 2021/1060, och en särskild förfinansieringsgrad fastställs i den här förordningen. För att säkerställa att det är möjligt att reagera snabbt i nödsituationer är det lämpligt att dessutom fastställa en särskild förfinansieringsgrad för bistånd i nödsituationer. Förfinansieringssystemet bör säkerställa att medlemsstaterna har tillräckliga medel för att ge stödmottagarna stöd från början av genomförandet av deras program. (52) Valet av finansieringstyper och genomförandemetoder inom ramen för denna förordning bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas specifika mål och åstadkomma resultat, med särskild hänsyn till kostnader för kontroller, administrativa bördor och risken för bristande efterlevnad. Vid detta val bör användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen, övervägas. (53) För att i största möjliga utsträckning utnyttja modellen för samordnad granskning ( single audit ) är det lämpligt att fastställa specifika bestämmelser för kontroll och revision av projekt i vilka internationella organisationer, vilkas interna kontrollsystem har bedömts positivt av kommissionen, är stödmottagare. För sådana projekt bör de förvaltande myndigheterna kunna begränsa sina förvaltningskontroller, förutsatt att stödmottagaren i god tid tillhandahåller alla nödvändiga data och all nödvändig information om projektets framsteg och de underliggande utgifternas stödberättigande. Om ett projekt som genomförs av en sådan internationell organisation har valts ut för revision, bör revisionsmyndigheten dessutom kunna utföra sitt arbete i linje med principerna i den internationella standarden för näraliggande tjänster 4400, Uppdrag att utföra granskning enligt särskild överenskommelse rörande finansiell information . (54) I enlighet med artikel 193.2 i budgetförordningen får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Kostnader som hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte berättigande till unionsfinansiering, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som kan inverka negativt på unionens intressen, bör det vara möjligt att under en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027 betrakta kostnader som berättigande till unionsfinansiering från och med den 1 januari 2021 om de ådragits med avseende på åtgärder som stöds enligt den här förordningen inom ramen för direkt förvaltning och som redan har inletts, även om dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in. (55) I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ( 15 ) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 ( 16 ) , (Euratom, EG) nr 2185/96 ( 17 ) och (EU) 2017/1939 ( 18 ) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 ( 19 ) . I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör samarbeta fullt ut och ge unionens institutioner, organ och byråer allt det stöd som behövs för att skydda unionens ekonomiska intressen. (56) Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget innefattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. (57) Enligt rådets beslut 2013/755/EU ( 20 ) är personer och enheter i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för fonden och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. (58) Enligt artikel 349 i EUF-fördraget och i linje med kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 med titeln Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden , som godkändes av rådet i dess slutsatser av den 12 april 2018, bör de berörda medlemsstaterna säkerställa att deras program beaktar de särskilda utmaningar som de yttersta randområdena ställs inför. Fonden bör stödja dessa medlemsstater med tillräckliga medel för att hjälpa de yttersta randområdena när så är lämpligt. (59) Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning ( 21 ) bör fonden utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av fondens faktiska konsekvenser. För att mäta fondens resultat bör indikatorer och relaterade mål fastställas för vart och ett av fondens specifika mål. Indikatorerna bör vara både kvalitativa och kvantitativa. (60) Genom indikatorer och finansiell rapportering bör kommissionen och medlemsstaterna övervaka fondens genomförande i enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2021/1060 och den här förordningen. Från och med 2023 bör medlemsstaterna till kommissionen lämna årliga prestationsrapporter som omfattar det senaste räkenskapsåret. Dessa rapporter bör innehålla information om de framsteg som gjorts med genomförandet av medlemsstaternas program. Medlemsstaterna bör även lämna in sammanfattningar av dessa rapporter till kommissionen. Kommissionen bör översätta dessa sammanfattningar till alla unionens officiella språk och offentliggöra dem på sin webbplats tillsammans med länkar till medlemsstaternas webbplatser som avses i förordning (EU) 2021/1060. (61) För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet, som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring ( 22 ) , och åtagandet avseende Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, bör åtgärderna inom ramen för denna förordning bidra till uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av alla utgifter i den fleråriga budgetramen ska användas för integreringen av klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av budgeten ska användas för utgifterna för biologisk mångfald 2024 och 10 % 2026 och 2027, med samtidigt beaktande av de befintliga överlappningarna mellan klimatmålen och målen för biologisk mångfald. Fonden bör stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och inte orsakar någon betydande skada för miljömålen i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 ( 23 ) . (62) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 ( 24 ) och alla akter som gäller för programperioden 2014–2020 bör fortsätta att gälla för program och projekt som stöds genom instrumentet för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering som en del av fonden för inre säkerhet under programperioden 2014–2020. Eftersom genomförandet av förordning (EU) nr 514/2014 överlappar den programperiod som den här förordningen avser, och för att säkerställa kontinuitet i genomförandet av vissa projekt som godkänts enligt den förordningen, bör bestämmelser om etappindelning av projekt fastställas. Varje enskild etapp i projektet bör genomföras i enlighet med reglerna för den programperiod under vilken projektet finansieras. (63) Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (64) I syfte att komplettera och ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på den förteckning över åtgärder som berättigar till en högre medfinansieringsgrad som anges i bilaga IV, driftsstöd enligt bilaga VII och vidareutveckling av övervaknings- och utvärderingsramen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. (65) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 ( 25 ) . Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som fastställer gemensamma skyldigheter för medlemsstaterna, särskilt skyldigheter som gäller tillhandahållandet av information till kommissionen, och det rådgivande förfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter som avser de detaljerade arrangemangen för tillhandahållandet av information till kommissionen inom ramen för programplanering och rapportering, eftersom de är rent tekniska till sin natur. Kommissionen bör anta omedelbart tillämpliga genomförandeakter avseende antagandet av beslut om att tilldela bistånd i nödsituationer som föreskrivs i den här förordningen om det, i vederbörligen motiverade fall som rör arten hos och syftet med sådant bistånd, är nödvändigt av tvingande skäl till skyndsamhet. (66) I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. (67) I enlighet med artikel 3 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, har Irland meddelat att det önskar delta i antagandet och tillämpningen av denna förordning. (68) Det är lämpligt att anpassa tillämpningsperioden för denna förordning till tillämpningsperioden för rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ( 26 ) . (69) För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Innehåll 1. Genom denna förordning inrättas Fonden för inre säkerhet ( fonden ) för löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027. 2. I denna förordning fastställs följande: a) Fondens politiska mål. b) Fondens specifika mål samt åtgärder för att genomföra dessa specifika mål. c) Budgeten för perioden 1 januari 2021–31 december 2027. d) Formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: 1. blandfinansieringsinsats : en åtgärd som stöds genom unionens budget, inbegripet inom ramen för ett blandfinansieringsinstrument i den mening som avses i artikel 2.6 i budgetförordningen i vilken icke-återbetalningspliktiga former av stöd och/eller finansieringsinstrument från unionens budget kombineras med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, liksom stöd från kommersiella finansinstitut och investerare. 2. behöriga myndigheter : medlemsstaternas myndigheter som ansvarar för att förebygga, upptäcka och utreda brott enligt artikel 87.1 i EUF-fördraget, inbegripet polisen, tullen och andra specialiserade brottsbekämpande organ. 3. förebyggande : när det gäller brottslighet, alla åtgärder som är avsedda att minska eller på annat sätt bidra till en minskning av brottsligheten och medborgarnas känsla av osäkerhet, enligt vad som avses i artikel 2.2 i rådets beslut 2009/902/RIF ( 27 ) . 4. kritisk infrastruktur : en tillgång, ett nätverk, ett system eller delar av sådana som är en förutsättning för att upprätthålla centrala samhällsfunktioner och för människors hälsa, trygghet, säkerhet och ekonomiska eller sociala välbefinnande, och där driftsstörningar, avbrott eller förstörelse av dessa skulle få betydande konsekvenser i en medlemsstat eller i unionen om dessa funktioner inte skulle kunna upprätthållas. 5. it-brottslighet : antingen brott vars begående nödvändigtvis inbegriper informations- och kommunikationstekniska system (IKT-system), antingen som verktyg för att begå brott eller som de huvudsakliga målen för brottet (it-beroende brott), eller gängse brott som kan öka i omfattning eller räckvidd genom användning av datorer, datornät eller andra IKT-system (brott som möjliggörs av it-teknik). 6. operativ åtgärd inom ramen för EU:s policycykel/Empact : en åtgärd som vidtas inom ramen för EU:s policycykel avseende organiserad och grov internationell brottslighet genom Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact), vars mål är att bekämpa de främsta grova och organiserade brottshoten mot unionen genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna, unionens institutioner, organ och byråer och, i förekommande fall, tredjeländer och internationella organisationer. 7. utbyte av information : säker insamling, lagring, behandling, analys och överföring av samt tillgång till information som är relevant såväl för de myndigheter som avses i artikel 87 i EUF-fördraget som för Europol och andra berörda unionsbyråer, när det gäller att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra brott, särskilt gränsöverskridande, grov och organiserad brottslighet och terrorism. 8. organiserad brottslighet : straffbart handlande i samband med deltagande i en kriminell organisation, enligt definitionen i artikel 1.1 i rådets rambeslut 2008/841/RIF ( 28 ) . 9. beredskap : varje åtgärd som specifikt syftar till att förebygga eller minska riskerna i samband med eventuella terrorattacker eller andra säkerhetsrelaterade incidenter inom denna förordnings tillämpningsområde. 10. Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism : den utvärderings- och övervakningsmekanism som fastställs i förordning (EU) nr 1053/2013. 11. terrorism : de uppsåtliga handlingar och brott som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 ( 29 ) . 12. nödsituation : varje säkerhetsrelaterad incident, nytt framväxande hot eller nyligen upptäckt sårbarhet inom denna förordnings tillämpningsområde, som har eller kan ha betydande skadlig inverkan på säkerheten för människor, offentliga platser eller kritisk infrastruktur i en eller flera medlemsstater. 13. flash money : verkliga kontanter, vilka i samband med en brottsutredning visas upp som bevis på likviditet och solvens för misstänkta eller andra personer, vilka besitter information om tillgänglighet eller leverans eller agerar i egenskap av förmedlare, i syfte att genomföra ett fiktivt köp för att gripa misstänkta, upptäcka olagliga tillverkningsanläggningar eller på annat sätt avslöja en organiserad brottslig sammanslutning. 14. radikalisering : en stegvis och komplex process som leder till våldsam extremism och terrorism och där en enskild person eller en grupp personer anammar en radikal ideologi eller tro som accepterar, använder eller tolererar våld, inklusive terroristhandlingar, för att uppnå ett specifikt politiskt, religiöst eller ideologiskt mål. 15. särskilda åtgärder : gränsöverskridande eller nationella projekt som ger ett mervärde för unionen i enlighet med fondens mål, för vilka en, flera eller samtliga medlemsstater kan få ett tilläggsanslag till sina program. 16. driftsstöd : en del av en medlemsstats anslag som får användas som stöd till de myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tillhandahålla de tjänster som utgör offentliga tjänster för unionen, i den mån de bidrar till att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen. 17. unionsåtgärder : gränsöverskridande projekt eller projekt av särskilt intresse för unionen som genomförs i enlighet med fondens mål. Artikel 3 Fondens mål 1. Fondens politiska mål är att bidra till att säkerställa en hög säkerhetsnivå i unionen, i synnerhet genom att förebygga och bekämpa terrorism och radikalisering, grov och organiserad brottslighet och it-brottslighet, genom att bistå och skydda brottsoffer och genom att ha beredskap för, skydda emot och effektivt hantera säkerhetsrelaterade incidenter, risker och kriser inom denna förordnings tillämpningsområde. 2. Inom ramen för det politiska mål som anges i punkt 1 ska fonden bidra till att följande specifika mål uppnås: a) Att utbytet av information förbättras och underlättas mellan och inom de behöriga myndigheterna och de berörda unionsorganen och -byråerna samt, i förekommande fall, med tredjeländer och internationella organisationer. b) Att det gränsöverskridande samarbetet förbättras och intensifieras, inbegripet gemensamma insatser, mellan behöriga myndigheter när det gäller terrorism och grov och organiserad brottslighet med en gränsöverskridande dimension. c) Att medlemsstaternas förmåga att förebygga och bekämpa brottslighet, terrorism och radikalisering samt hantera säkerhetsrelaterade incidenter, risker och kriser stärks, inbegripet genom ökat samarbete mellan offentliga myndigheter, berörda unionsorgan eller -byråer, civilsamhället och privata partner i olika medlemsstater. 3. Inom ramen för de specifika mål som anges i punkt 2 ska fonden genomföras via de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II. Artikel 4 Respekt för de grundläggande rättigheterna Åtgärder som finansieras genom fonden ska genomföras med full respekt för de grundläggande rättigheterna och den mänskliga värdigheten. Sådana åtgärder ska i synnerhet vara förenliga med stadgan, unionens dataskyddslagstiftning och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ( Europakonventionen ). När de genomför åtgärder inom ramen för fonden ska medlemsstaterna så långt möjligt ägna särskild uppmärksamhet åt att bistå och skydda utsatta personer, särskilt barn och ensamkommande minderåriga. Artikel 5 Stödets tillämpningsområde 1. Inom ramen för dess mål och i enlighet med de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II ska fonden särskilt stödja sådana åtgärder som förtecknas i bilaga III. 2. För att uppnå dess mål får fonden, i linje med unionens prioriteringar, när så är lämpligt och under förutsättning att det finns lämpliga skyddsåtgärder, stödja åtgärder i och i förhållande till tredjeländer som avses i bilaga III, i enlighet med artikel 19. 3. Vad gäller åtgärder i och i förhållande till tredjeländer ska kommissionen och medlemsstaterna, tillsammans med Europeiska utrikestjänsten, i enlighet med sina respektive ansvarsområden, säkerställa samordning med unionens relevanta politik, strategier och instrument. De ska i synnerhet säkerställa att åtgärder i och i förhållande till tredjeländer a) utförs i synergi och samstämmighet med andra åtgärder utanför unionen som stöds genom andra unionsinstrument, b) är samstämmiga med unionens externa politik, respekterar principen om konsekvens i utvecklingspolitiken och överensstämmer med de strategiska programdokumenten för regionen eller landet i fråga, c) inriktas på åtgärder som inte är utvecklingsrelaterade, och d) tjänar unionens intressen när det gäller dess interna politik och överensstämmer med verksamheter som vidtas inom unionen. 4. Utrustning och IKT-system som finansieras inom ramen för fonden får användas inom det kompletterande område som omfattas av förordning (EU) 2021/1148. Sådan utrustning och sådana IKT-system ska förbli tillgängliga och kunna tas i bruk för fondens mål. Användningen av utrustning inom det kompletterande område som avses i första stycket får inte överstiga 30 % av den utrustningens sammanlagda användningsperiod. IKT-system som används inom det kompletterande område som avses i första stycket ska tillhandahålla uppgifter och tjänster för förebyggande, upptäckt och utredning av brott. Medlemsstaterna ska i sina årliga prestationsrapporter informera kommissionen om sådan ytterligare användning och om den plats där utrustningen och IKT-systemen för flera ändamål tas i bruk. 5. Följande ska inte vara stödberättigande: a) Åtgärder som inskränker sig till upprätthållandet av allmän ordning på nationell nivå. b) Åtgärder med militära eller försvarsrelaterade syften. c) Utrustning vars huvudsakliga syfte är tullkontroll. d) Tvångsmedel, inbegripet vapen, ammunition, sprängämnen och kravallbatonger, med undantag för fortbildningssyften. e) Belöning till uppgiftslämnare och flash money utanför ramen för en operativ åtgärd inom ramen för EU:s policycykel/Empact. Genom undantag från första stycket kan åtgärder som avses i första stycket a i nödsituationer anses vara stödberättigande. KAPITEL II BUDGETRAM OCH GENOMFÖRANDERAM AVSNITT 1 Gemensamma bestämmelser Artikel 6 Allmänna principer 1. Stöd som tillhandahålls enligt fonden ska komplettera nationella, regionala och lokala insatser, och ska inriktas på att tillföra ett mervärde för unionen till uppnåendet av fondens mål. 2. Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det stöd som tillhandahålls genom fonden och av medlemsstaterna är förenligt med unionens relevanta åtgärder, politik och prioriteringar, och att det kompletterar stöd som tillhandahålls genom övriga unionsinstrument. 3. Fonden ska genomföras inom ramen för direkt, delad eller indirekt förvaltning i enlighet med artikel 62.1 första stycket a, b och c i budgetförordningen. Artikel 7 Budget 1. Finansieringsramen för genomförandet av fonden för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska vara 1 931 000 000 EUR i löpande priser. 2. Finansieringsramen ska användas enligt följande: a) 1 352 000 000 EUR ska anslås till medlemsstaternas program, b) 579 000 000 EUR ska anslås till den tematiska del som avses i artikel 8. 3. På kommissionens initiativ ska högst 0,84 % av finansieringsramen anslås till tekniskt bistånd som avses i artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060 för genomförandet av fonden. 4. I enlighet med artikel 26 i förordning (EU) 2021/1060 får upp till 5 % av det ursprungliga anslaget till en medlemsstat från någon av fonderna enligt den förordningen med delad förvaltning överföras till fonden med direkt eller indirekt förvaltning på den medlemsstatens begäran. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten. Artikel 8 Allmänna bestämmelser om genomförandet av den tematiska delen 1. Det belopp som avses i artikel 7.2 b ska tilldelas på ett flexibelt sätt via en tematisk del genom delad, direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med arbetsprogrammen. Finansiering från den tematiska delen ska användas för dess komponenter, som utgörs av följande: a) Särskilda åtgärder. b) Unionsåtgärder. c) Bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25. Tekniskt bistånd på kommissionens initiativ, som avses i artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060, ska också få stöd från det belopp som avses i artikel 7.2 b i den här förordningen. 2. Finansiering från den tematiska delen ska ägnas åt prioriteringar med ett stort mervärde för unionen, eller användas för tillmötesgå brådskande behov, i linje med de överenskomna unionsprioriteringar som återspeglas i bilaga II. Finansieringen från den tematiska delen ska användas för att stödja åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer, inom ramen för fondens mål, i synnerhet för att bidra till att bekämpa och förebygga brott, inbegripet narkotikahandel och människohandel, och till att bekämpa gränsöverskridande kriminella smugglingsnätverk. Fördelningen av medlen från den tematiska delen mellan de olika prioriteringarna ska, i möjligaste mån, stå i proportion till utmaningarna och behoven så att det säkerställs att fondens mål kan uppnås. 3. Kommissionen ska föra en dialog med civilsamhällesorganisationer och relevanta nätverk, särskilt i syfte att utarbeta och utvärdera arbetsprogrammen för unionsåtgärder som finansieras genom fonden. 4. När finansiering från den tematiska delen tilldelas medlemsstaterna med direkt eller indirekt förvaltning, ska kommissionen säkerställa att projekt som påverkas av ett motiverat yttrande från kommissionen med avseende på överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget som föranleder tvivel avseende utgifternas laglighet och korrekthet eller dessa projekts prestation inte väljs ut. 5. Om finansiering från den tematiska delen genomförs genom delad förvaltning ska den berörda medlemsstaten vid tillämpning av artiklarna 23 och 24.2 i förordning (EU) 2021/1060 säkerställa att, och kommissionen bedöma om, de planerade åtgärderna inte påverkas av ett av kommissionen utfärdat motiverat yttrande med avseende på överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget som föranleder tvivel avseende utgifternas laglighet och korrekthet eller åtgärdernas prestation. 6. Kommissionen ska, inom ramen för de årliga anslagen i unionens budget, fastställa det totala belopp som ska avsättas till den tematiska delen. 7. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 110 i budgetförordningen för den tematiska delen, i vilka det anges vilka mål och åtgärder som ska stödjas och belopp fastställs för var och en av de komponenter som anges i punkt 1 andra stycket i den här artikeln. I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i sådana finansieringsbeslut. Finansieringsbeslut kan vara årliga eller fleråriga och får omfatta en eller flera av de komponenter i den tematiska delen som avses i punkt 1 andra stycket i den här artikeln. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 33.3 i den här förordningen. 8. Efter antagandet av ett finansieringsbeslut som avses i punkt 7 får kommissionen ändra medlemsstaternas program i enlighet med detta. AVSNITT 2 Stöd och genomförande inom ramen för delad förvaltning Artikel 9 Tillämpningsområde 1. Detta avsnitt ska tillämpas på det belopp som avses i artikel 7.2 a och på de tilläggsmedel som ska genomföras inom ramen för delad förvaltning i enlighet med det finansieringsbeslut för den tematiska delen som avses i artikel 8. 2. Stöd enligt detta avsnitt ska genomföras inom ramen för delad förvaltning i enlighet med artikel 63 i budgetförordningen och med förordning (EU) 2021/1060. Artikel 10 Budgetmedel 1. Det belopp som avses i artikel 7.2 a ska preliminärt tilldelas medlemsstaternas program enligt följande: a) 1 127 000 000 EUR i enlighet med bilaga I. b) 225 000 000 EUR för den justering av tilldelningarna till medlemsstaternas program som avses i artikel 14.1. 2. Om det belopp som anges i punkt 1 b i denna artikel inte tilldelas fullt ut, får det återstående beloppet läggas till det belopp som avses i artikel 7.2 b. Artikel 11 Förfinansiering 1. I enlighet med artikel 90.4 i förordning (EU) 2021/1060 ska förfinansieringen för fonden, om medel finns tillgängliga, betalas i årliga delbetalningar före den 1 första juli varje år enligt följande: a) 2021: 4 %. b) 2022: 3 %. c) 2023: 5 %. d) 2024: 5 %. e) 2025: 5 %. f) 2026: 5 %. 2. Om en medlemsstats program antas efter den 1 juli 2021 ska de första delbetalningarna utbetalas det år då det antas. Artikel 12 Medfinansieringsgrader 1. Bidraget från unionens budget får inte överstiga 75 % av de totala stödberättigande utgifterna för ett projekt. 2. Bidraget från unionens budget får höjas till 90 % av de totala stödberättigande utgifterna för projekt som genomförs inom ramen för särskilda åtgärder. 3. Bidraget från unionens budget får höjas till 90 % av de totala stödberättigande utgifterna för åtgärder som förtecknas i bilaga IV. 4. Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för driftsstöd. 5. Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25. 6. Bidraget från unionens budget får höjas till 100 % av de totala stödberättigande utgifterna för tekniskt bistånd på initiativ av medlemsstaterna inom de gränser som anges i artikel 36.5 b vi i förordning (EU) 2021/1060. 7. Genom kommissionens beslut om godkännande av en medlemsstats program ska medfinansieringsgraden och det maximala stödbeloppet från fonden fastställas för de typer av åtgärder som täcks av det bidrag som avses i punkterna 1–6. 8. I kommissionens beslut om godkännande av en medlemsstats program ska det för varje typ av åtgärd fastställas huruvida medfinansieringsgraden ska tillämpas avseende a) det totala bidraget, inbegripet offentliga och privata bidrag, eller b) endast det offentliga bidraget. Artikel 13 Medlemsstaternas program 1. Varje medlemsstat ska säkerställa att de prioriteringar som fastställs i dess program är förenliga med och svarar mot unionens prioriteringar och utmaningar på säkerhetsområdet och att de är helt i enlighet med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar. När medlemsstaterna fastställer prioriteringarna för sina program ska de säkerställa att de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II beaktas på ett adekvat sätt i dessa program. Kommissionen ska bedöma medlemsstaternas program i enlighet med artikel 23 i förordning (EU) 2021/1060. 2. Vid tillämpning av punkt 1, och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 i denna artikel, ska varje medlemsstat anslå a) minst 10 % av de medel som tilldelas enligt artikel 10.1 till det specifika mål som anges i artikel 3.2 a, och b) minst 10 % av de medel som tilldelas enligt artikel 10.1 till det specifika mål som anges i artikel 3.2 b. 3. En medlemsstat får tilldela mindre än de lägsta procentsatser som avses i punkt 2 endast om den i sitt program lämnar en ingående redogörelse för varför anslag av medel under denna nivå inte skulle äventyra uppnåendet av det avsedda målet. 4. Kommissionen ska säkerställa att kunskapen och expertisen hos berörda decentraliserade byråer beaktas på ett tidigt stadium och i god tid vid utarbetandet av medlemsstaternas program. 5. För att undvika överlappningar ska medlemsstaterna samråda med unionens berörda organ och byråer om åtgärdernas utformning, i synnerhet när de genomför operativa åtgärder inom ramen för EU:s policycykel/Empact eller åtgärder som samordnas av den gemensamma arbetsgruppen mot it-brottslighet (J-CAT), och om utbildningsverksamhetens utformning. 6. Kommissionen får när så är lämpligt involvera berörda decentraliserade byråer i de övervaknings- och utvärderingsuppgifter som anges i avsnitt 5, i synnerhet för att säkerställa att de åtgärder som genomförs med stöd av fonden är förenliga med relevant unionsregelverk och överenskomna unionsprioriteringar. 7. Högst 35 % av tilldelningen till en medlemsstats program kan utnyttjas till förvärv av utrustning, transportmedel eller uppförande av säkerhetsrelaterade faciliteter. Denna tröskel får överskridas endast i vederbörligen motiverade fall. 8. I sina program ska medlemsstaterna prioritera följande: a) Överenskomna unionsprioriteringar och regelverket på säkerhetsområdet, särskilt ett effektivt utbyte av relevant och korrekt information och genomförande av komponenterna i ramen för interoperabilitet mellan EU-informationssystem. b) Rekommendationer med ekonomiska konsekvenser som gjorts inom ramen för förordning (EU) nr 1053/2013 och som omfattas av den här förordningens tillämpningsområde. c) Landsspecifika brister med ekonomiska konsekvenser som konstaterats vid behovsbedömningar såsom rekommendationer inom den europeiska planeringsterminen på området korruption. 9. Vid behov ska den berörda medlemsstatens program ändras i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) 2021/1060 för att beakta de rekommendationer som avses i punkt 8 b i den här artikeln. 10. Medlemsstaterna ska i synnerhet eftersträva de åtgärder som förtecknas i bilaga IV i sina program. För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter, och för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra bilaga IV. 11. När en medlemsstat beslutar att genomföra ett projekt som stöds av fonden tillsammans med, i eller i förhållande till ett tredjeland, ska den berörda medlemsstaten samråda med kommissionen innan projektet godkänns. 12. Programplanering i den mening som avses i artikel 22.5 i förordning (EU) 2021/1060 ska grundas på de interventionstyper som anges i tabell 2 i bilaga VI till den här förordningen och ska innehålla en preliminär fördelning av de anslagna medlen efter interventionstyp inom varje specifikt mål som anges i artikel 3.2 i den här förordningen. Artikel 14 Halvtidsöversyn 1. Kommissionen ska 2024 tilldela programmen i de berörda medlemsstaterna det tilläggsbelopp som avses i artikel 10.1 b i enlighet med de kriterier som avses i punkt 2 första stycket i bilaga I. Finansieringen ska gälla från och med den 1 januari 2025. 2. Om minst 10 % av det ursprungliga anslaget till ett program som avses i artikel 10.1 a i denna förordning inte har täckts av betalningsansökningar som lämnats in i enlighet med artikel 91 i förordning (EU) 2021/1060 ska den berörda medlemsstaten inte vara berättigad till det tilläggsanslag för sitt program som avses i artikel 10.1 b i den här förordningen. 3. Vid tilldelningen av medel från den tematiska del som avses i artikel 8 i denna förordning från och med den 1 januari 2025 ska kommissionen beakta de framsteg som gjorts av medlemsstaterna för att uppnå delmålen i den prestationsram som avses i artikel 16 i förordning (EU) 2021/1060 och konstaterade brister i genomförandet. Artikel 15 Särskilda åtgärder 1. En medlemsstat får ta emot finansiering för särskilda åtgärder utöver sin tilldelning beräknad i enlighet med artikel 10.1, förutsatt att den finansieringen därefter är öronmärkt som sådan i dess program och används till att bidra till genomförandet av fondens mål, inbegripet till att täcka nya framväxande hot. 2. Finansieringen för särskilda åtgärder får inte användas för andra åtgärder i medlemsstatens program, utom under vederbörligen motiverade omständigheter och om det godkänts av kommissionen genom ändring av medlemsstatens program. Artikel 16 Driftsstöd 1. En medlemsstat får använda upp till 20 % av det belopp som tilldelats dess program genom fonden för att finansiera driftsstöd till de myndigheter som är ansvariga för att utföra de uppgifter och tillhandahålla de tjänster som utgör offentliga tjänster för unionen. 2. När en medlemsstat använder driftsstöd ska den följa unionens regelverk om säkerhet. 3. En medlemsstat ska i sitt program och i de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 30 förklara hur användningen av driftsstöd kommer att bidra till att fondens mål uppnås. Innan kommissionen godkänner medlemsstatens program ska den bedöma utgångsläget i de medlemsstater som har meddelat sin avsikt att använda driftsstöd, med beaktande av de uppgifter som lämnats av dessa medlemsstater samt eventuella rekommendationer från kvalitetskontrolls- och utvärderingsmekanismer, såsom Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism eller andra mekanismer för kontroll och utvärdering, beroende på vad som är tillämpligt. 4. Driftsstödet ska fokuseras på åtgärder som täcks av utgifter som anges i bilaga VII. 5. För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter eller för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra bilaga VII med avseende på utgifter som berättigar till driftsstöd. Artikel 17 Förvaltningskontroller och revisioner av projekt som genomförs av internationella organisationer 1. Denna artikel är tillämplig på internationella organisationer eller deras organ enligt artikel 62.1 första stycket c ii i budgetförordningen vilkas system, regler och förfaranden har varit föremål för en positiv bedömning av kommissionen enligt artikel 154.4 och 154.7 i den förordningen i syfte att indirekt genomföra bidrag som finansieras från unionens budget ( internationella organisationer ). 2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 83.1 första stycket a i förordning (EU) 2021/1060 och artikel 129 i budgetförordningen gäller att den förvaltande myndigheten, om en internationell organisation är stödmottagare enligt definitionen i artikel 2.9 i förordning (EU) 2021/1060, inte ska vara skyldig att utföra de förvaltningskontroller som avses i artikel 74.1 första stycket a i förordning (EU) 2021/1060, förutsatt att den internationella organisationen till förvaltningsmyndigheten lämnar in de handlingar som avses i artikel 155.1 första stycket a, b och c i budgetförordningen. 3. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 155.1 första stycket c i budgetförordningen ska det i den förvaltningsförklaring som den internationella organisationen ska lämna in bekräftas att projektet är förenligt med tillämplig rätt och med villkoren för stöd till projektet. 4. Om kostnader ska ersättas enligt artikel 53.1 a i förordning (EU) 2021/1060 ska det dessutom i den förvaltningsförklaring som den internationella organisationen ska lämna in bekräftas att a) fakturorna och bevisen för att stödmottagaren har betalat dem har kontrollerats, b) de räkenskaper eller redovisningskoder som stödmottagaren använder för transaktioner med koppling till de utgifter som deklarerats till den förvaltande myndigheten har kontrollerats. 5. Om kostnader ska ersättas enligt artikel 53.1 b, c eller d i förordning (EU) 2021/1060 ska det i den förvaltningsförklaring som den internationella organisationen ska lämna in bekräftas att villkoren för ersättning av utgifterna är uppfyllda. 6. De handlingar som avses i artikel 155.1 första stycket a och c i budgetförordningen ska tillhandahållas den förvaltande myndigheten tillsammans med varje betalningsansökan som stödmottagaren lämnar in. 7. Stödmottagaren ska lämna in räkenskaperna till den förvaltande myndigheten senast den 15 oktober varje år. Räkenskaperna ska åtföljas av ett yttrande från ett oberoende revisionsorgan som har upprättats i enlighet med internationellt vedertagna revisionsstandarder. I det yttrandet ska det fastställas om de kontrollsystem som införts fungerar tillfredsställande och är kostnadseffektiva, och om de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Av det yttrandet ska det också framgå om revisionsarbetet föranleder tvivel avseende vad som anges i de förvaltningsförklaringar som lämnas in av den internationella organisationen, inbegripet information om misstänkta bedrägerier. Det yttrandet ska innehålla en försäkran om att de utgifter som ingår i de betalningsansökningar som den internationella organisationen lämnar in till den förvaltande myndigheten är lagliga och korrekta. 8. Utan att det påverkar befintliga möjligheter att utföra ytterligare revisioner enligt artikel 127 i budgetförordningen ska den förvaltande myndigheten upprätta den förvaltningsförklaring som avses i artikel 74.1 första stycket f i förordning (EU) 2021/1060. Den förvaltande myndigheten ska göra detta genom att förlita sig på de handlingar som den internationella organisationen har lämnat in enligt punkterna 2–5 och 7 i den här artikeln, i stället för att förlita sig på de förvaltningskontroller som avses i artikel 74.1 i den förordningen. 9. Det dokument som fastställer villkoren för stöd enligt artikel 73.3 i förordning (EU) 2021/1060 ska innefatta de krav som anges i den här artikeln. 10. Punkt 2 ska inte tillämpas, och följaktligen ska en förvaltande myndighet vara skyldig att genomföra förvaltningskontroller, om a) den förvaltande myndigheten identifierar en särskild risk för oriktigheter eller en indikation på bedrägerier avseende ett projekt som inleds eller genomförs av den internationella organisationen, b) den internationella organisationen underlåter att lämna de handlingar som avses i punkterna 2–5 och 7 till den förvaltande myndigheten, eller c) de handlingar som avses i punkterna 2–5 och 7 och som har lämnats in av den internationella organisationen är ofullständiga. 11. Om ett projekt i vilket en internationell organisation är stödmottagare enligt definitionen i artikel 2.9 i förordning (EU) 2021/1060 är en del av ett urval enligt artikel 79 i den förordningen får revisionsmyndigheten utföra sitt arbete på grundval av ett delurval av transaktioner som rör det projektet. Om fel upptäcks i delurvalet får revisionsmyndigheten vid behov begära att den internationella organisationens revisor bedömer den fullständiga omfattningen och det totala beloppet avseende felen i det projektet. AVSNITT 3 Stöd och genomförande inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning Artikel 18 Tillämpningsområde Kommissionen ska genomföra stöd enligt detta avsnitt antingen direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Artikel 19 Stödberättigade enheter 1. Följande enheter är berättigade till unionsfinansiering: a) Rättsliga enheter etablerade i i) en medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den, ii) ett tredjeland som förtecknas i arbetsprogrammet på de villkor som anges i punkt 3. b) Rättsliga enheter som inrättats i enlighet med unionsrätten eller internationella organisationer som är relevanta för fonden. 2. Fysiska personer är inte berättigade till unionsfinansiering. 3. De enheter som avses i punkt 1 a ii ska delta som en del av ett konsortium som består av minst två oberoende enheter varav minst en är etablerad i en medlemsstat. Enheter som deltar som en del i ett konsortium enligt första stycket i denna punkt ska säkerställa att de åtgärder i vilka de deltar överensstämmer med principerna i stadgan och bidrar till att fondens mål uppnås. Artikel 20 Unionsåtgärder 1. På kommissionens initiativ får fonden utnyttjas för att finansiera unionsåtgärder som relaterar till fondens mål. 2. Unionsåtgärder får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling. De får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom blandfinansieringsinsatser. 3. I undantagsfall kan decentraliserade byråer också vara berättigade till finansiering inom ramen för unionsåtgärder när de bistår vid genomförandet av unionsåtgärder som omfattas av dessa decentraliserade byråers befogenheter och om dessa åtgärder inte täcks av unionens bidrag till de decentraliserade byråernas budget genom den årliga budgeten. 4. Bidrag som genomförs inom ramen för direkt förvaltning ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen. 5. Medlemmarna i den utvärderingskommitté som bedömer förslagen, som avses i artikel 150 i budgetförordningen får vara externa experter. 6. Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återkrav av medel från mottagare och ska betraktas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Artikel 37.7 i förordning (EU) 2021/695 ska tillämpas. Artikel 21 Blandfinansieringsinsatser Blandfinansieringsinsatser inom ramen för fonden ska genomföras i enlighet med förordning (EU) 2021/523 och avdelning X i budgetförordningen. Artikel 22 Tekniskt bistånd på kommissionens initiativ I enlighet med artikel 35 i förordning (EU) 2021/1060 får fonden stödja åtgärder för tekniskt bistånd som genomförs på kommissionens initiativ eller vägnar till en finansieringsgrad på 100 %. Artikel 23 Revision Revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av personer eller enheter, inbegripet andra personer eller enheter än de som fått detta i uppdrag av unionens institutioner, organ eller byråer, ska ligga till grund för den övergripande försäkran enligt artikel 127 i budgetförordningen. Artikel 24 Information, kommunikation och publicitet 1. Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig, meningsfull och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. Unionsfinansieringens synlighet ska säkerställas och sådan information tillhandahållas utom i vederbörligen motiverade fall där det inte är möjligt eller lämpligt att visa sådan information offentligt eller utlämnandet av sådan information är begränsat enligt lag, särskilt av skäl som rör säkerhet, allmän ordning, brottsutredningar eller skydd av personuppgifter. För att säkerställa unionsfinansieringens synlighet ska mottagarna av unionsfinansiering hänvisa till finansieringens ursprung när de informerar offentligt om den berörda åtgärden och ska visa unionens emblem. 2. För att nå ut till en så bred publik som möjligt ska kommissionen genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende fonden, åtgärder som vidtas inom ramen för fonden och uppnådda resultat. Finansiella medel som tilldelas fonden ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till fondens mål. 3. Kommissionen ska offentliggöra arbetsprogrammen för den tematiska del som avses i artikel 8. För stöd som tillhandahålls inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning ska kommissionen offentliggöra den information som anges i artikel 38.2 i budgetförordningen på en allmänt tillgänglig webbplats och regelbundet uppdatera denna information. Denna information ska offentliggöras i ett öppet, maskinläsbart format för att uppgifterna ska kunna sorteras, vara sökbara, extraheras och jämföras. AVSNITT 4 Stöd och genomförande inom ramen för delad, direkt eller indirekt förvaltning Artikel 25 Bistånd i nödsituationer 1. Fonden ska tillhandahålla ekonomiskt stöd för att åtgärda brådskande och särskilda behov i händelse av vederbörligen motiverade nödsituationer Som svar på sådana vederbörligen motiverade nödsituationer får kommissionen tillhandahålla bistånd i nödsituationer inom ramen för tillgängliga medel. 2. Bistånd i nödsituationer får ges i form av bidrag som tilldelas direkt till de decentraliserade byråerna. 3. Bistånd i nödsituationer får tilldelas medlemsstaternas program utöver tilldelningen enligt artikel 10.1, förutsatt att det därefter är öronmärkt som sådant i medlemsstatens program. Den finansieringen får inte användas för andra åtgärder i medlemsstatens program, utom under vederbörligen motiverade omständigheter och om det godkänts av kommissionen genom ändring av medlemsstatens program. Förfinansiering för bistånd i nödsituationer får, om medel finns tillgängliga, uppgå till 95 % av unionens bidrag. 4. Bidrag som genomförs inom ramen för direkt förvaltning ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen. 5. Om det är nödvändigt för att genomföra en åtgärd, får bistånd i nödsituationer täcka utgifter som ådragits före den dag då bidragsansökan eller begäran om bistånd för den åtgärden lämnades in, förutsatt att utgifterna inte ådragits före den 1 januari 2021. 6. När det föreligger vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet och för att säkerställa att medel snabbt finns tillgängliga för bistånd i nödsituationer får kommissionen separat anta ett finansieringsbeslut enligt artikel 110 i budgetförordningen för bistånd i nödsituationer genom en omedelbart tillämplig genomförandeakt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 33.4. En sådan akt ska fortsätta att gälla under en period på högst 18 månader. Artikel 26 Kumulativ och alternativ finansiering 1. En åtgärd som har fått bidrag genom fonden får också erhålla bidrag från ett annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet. 2. I enlighet med artikel 73.4 i förordning (EU) 2021/1060 får Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+ ge stöd till åtgärder som tilldelats en spetskompetensstämpel enligt definitionen i artikel 2.45 i den förordningen. För att tilldelas en spetskompetensstämpel ska åtgärderna uppfylla följande kumulativa villkor: a) De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för fonden. b) De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången. c) De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. AVSNITT 5 Övervakning, rapportering och utvärdering Underavsnitt 1 Gemensamma bestämmelser Artikel 27 Övervakning och rapportering 1. I enlighet med dess rapporteringskrav i artikel 41.3 första stycket h iii i budgetförordningen ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram information om de centrala prestationsindikatorer som förtecknas i bilaga V till den här förordningen. 2. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra bilaga V i syfte att göra nödvändiga anpassningar av de centrala prestationsindikatorer som förtecknas i den bilagan. 3. I bilaga VIII fastställs indikatorer för rapportering om fondens framsteg när det gäller att uppnå de specifika mål som anges i artikel 3.2. För outputindikatorer ska utgångsvärdet fastställas till noll. Delmålen för 2024 och målen för 2029 ska vara kumulativa. 4. Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel och, när så är lämpligt, medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav. 5. För att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av fondens framsteg när det gäller att uppnå dess mål ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i syfte att ändra bilaga VIII för att se över eller komplettera indikatorerna om så anses nödvändigt och i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering, inbegripet om projektinformation som ska tillhandahållas av medlemsstaterna. Eventuella ändringar av innehållet i bilaga VIII ska endast tillämpas på projekt som valts ut efter det att den ändringen trätt i kraft. Artikel 28 Rapportering om den tematiska delen Kommissionen ska rapportera om användningen och fördelningen av den tematiska del som avses i artikel 8 mellan dess komponenter, inbegripet om det stöd som tillhandahålls till åtgärder i eller i förhållande till tredje länder inom ramen för unionsåtgärder. När Europaparlamentet, på grundval av information som lagts fram för det, lämnar rekommendationer om åtgärder som ska stödjas inom ramen för den tematiska delen ska kommissionen sträva efter att beakta dessa rekommendationer. Artikel 29 Utvärdering 1. Kommissionen ska senast den 31 december 2024 genomföra en halvtidsutvärdering av denna förordning. Utöver vad som föreskrivs i artikel 45.1 i förordning (EU) 2021/1060 ska halvtidsutvärderingen bedöma följande: a) Fondens ändamålsenlighet, inbegripet de framsteg som gjorts mot att uppnå dess mål, med beaktande av all relevant information som redan finns tillgänglig, särskilt de årliga prestationsrapporter som avses i artikel 30 och de output- och resultatindikatorer som anges i bilaga VIII. b) Effektiviteten i användningen av de medel som anslagits till fonden och effektiviteten i de förvaltnings- och kontrollåtgärder som införts för att genomföra den. c) Den fortsatta relevansen och lämpligheten i de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II. d) Samordningen, samstämmigheten och komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd från fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder. e) Unionsmervärdet av de åtgärder som genomförts inom ramen för fonden. Den halvtidsutvärderingen ska ta hänsyn till resultaten av efterhandsutvärderingen av verkan av Fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020. 2. Utöver vad som föreskrivs i artikel 45.2 i förordning (EU) 2021/1060 ska efterhandsutvärderingen omfatta de delar som förtecknas i punkt 1 i den här artikeln. Fondens verkningar ska dessutom utvärderas. 3. Halvtidsutvärderingen och efterhandsutvärderingen ska genomföras i god tid i syfte att bidra till beslutsprocessen, inbegripet i förekommande fall till översynen av denna förordning. 4. Kommissionen ska säkerställa att utvärderingarna inte innehåller information som om den sprids kan äventyra säkerhetsinsatser. 5. Kommissionen ska i halvtidsutvärderingen och efterhandsutvärderingen ägna särskild uppmärksamhet åt utvärderingen av åtgärder som genomförts av, i eller i förhållande till tredjeländer i enlighet med artiklarna 13.11 och 19. Underavsnitt 2 Regler för delad förvaltning Artikel 30 Årliga prestationsrapporter 1. Senast den 15 februari 2023, och senast den 15 februari varje efterföljande år till och med 2031, ska medlemsstaterna till kommissionen överlämna den årlig prestationsrapporten i enlighet med artikel 41.7 i förordning (EU) 2021/1060. Rapporteringsperioden ska omfatta det senaste räkenskapsår enligt definitionen i artikel 2.29 i förordning (EU) 2021/1060 som föregår det år då rapporten lämnas in. Den rapport som lämnas in senast den 15 februari 2023 ska omfatta perioden från och med den 1 januari 2021. 2. De årliga prestationsrapporterna ska särskilt innehålla uppgifter om a) framstegen med att genomföra medlemsstatens program och uppnå de delmål och mål som anges däri, med hänsyn till de senaste uppgifter som krävs enligt artikel 42 i förordning (EU) 2021/1060, b) eventuella problem som påverkar medlemsstatens programs prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem, inbegripet information om eventuella motiverade yttranden från kommissionen avseende överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget rörande fondens genomförande, c) komplementariteten mellan de åtgärder som får stöd inom ramen för fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder, särskilt de åtgärder som vidtas i eller i förhållande till tredjeländer, d) bidraget från medlemsstatens program till genomförandet av relevant unionsregelverk och relevanta handlingsplaner, e) genomförandet av kommunikations- och synlighetsåtgärder, f) uppfyllandet av de tillämpliga nödvändiga villkoren och tillämpningen av dem under hela programperioden, i synnerhet överensstämmelsen med grundläggande rättigheter, g) genomförandet av projekt i eller i förhållande till ett tredjeland. De årliga prestationsrapporterna ska innehålla en sammanfattning som omfattar alla led i första stycket i denna punkt. Kommissionen ska säkerställa att de sammanfattningar som medlemsstaterna tillhandahåller översätts till alla unionens officiella språk och offentliggörs. 3. Kommissionen får lämna synpunkter på de årliga prestationsrapporterna inom två månader från dagen för mottagandet av dem. Om kommissionen inte lämnar några synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporten anses vara godkänd. 4. Kommissionen ska, på sin webbplats, tillhandahålla länkar till de webbplatser som avses i artikel 49.1 i förordning (EU) 2021/1060. 5. I syfte att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna artikel ska kommissionen anta en genomförandeakt för att fastställa mallen för den årliga prestationsrapporten. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 33.2. Artikel 31 Övervakning och rapportering inom ramen för delad förvaltning 1. Övervakning och rapportering i enlighet med avdelning IV i förordning (EU) 2021/1060 ska, i förekommande fall, använda koderna för de interventionstyper som fastställs i bilaga VI till den här förordningen. För att hantera oförutsedda eller nya omständigheter och för att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av finansieringen, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra bilaga VI. 2. De indikatorer som anges i bilaga VIII till denna förordning ska användas i enlighet med artiklarna 16.1, 22 och 42 i förordning (EU) 2021/1060. KAPITEL III ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER Artikel 32 Utövande av delegeringen 1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel. 2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 13.10, 16.5, 27.2, 27.5 och 31.1 ges till kommissionen till och med den 31 december 2027. 3. Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 13.10, 16.5, 27.2, 27.5 och 31.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning , eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. 4. Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. 5. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. 6. En delegerad akt som antas enligt artiklarna 13.10, 16.5, 27.2, 27.5 eller 31.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. Artikel 33 Kommittéförfarande 1. Kommissionen ska biträdas av kommittén för fonderna för inrikes frågor, inrättad genom artikel 32 i förordning (EU) 2021/1148. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. 2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. 3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas. 4. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med artikel 5 i den förordningen tillämpas. Artikel 34 Övergångsbestämmelser 1. Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt instrumentet för polissamarbete inom Fonden för inre säkerhet för perioden 2014–2020 ( ISF Polis ), upprättat genom förordning (EU) nr 513/2014. Förordning (EU) nr 513/2014 ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas. 2. Finansieringsramen för fonden får också omfatta utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan fonden och de åtgärder som antagits enligt ISF Polis. 3. I enlighet med artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen får, med beaktande av det försenade ikraftträdandet av den här förordningen, och för att säkerställa kontinuitet, för en begränsad period, kostnader som ådragits för åtgärder som får stöd enligt den här förordningen inom ramen för direkt förvaltning och som redan har inletts anses vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om dessa kostnader ådrogs innan bidragsansökan eller begäran om bistånd lämnades in. 4. Medlemsstaterna får efter den 1 januari 2021 fortsätta att stödja ett projekt som valts ut och inletts enligt förordning (EU) nr 513/2014, i enlighet med förordning (EU) nr 514/2014, under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda: a) Projektet omfattar två etapper som går att identifiera ur ekonomisk synvinkel, med separata verifieringskedjor. b) Den totala kostnaden för projektet överstiger 500 000 EUR. c) Betalningar som den ansvariga myndigheten gjort till stödmottagare för projektets första etapp ska ingå i betalningsansökningar till kommissionen enligt förordning (EU) nr 514/2014 och utgifter för projektets andra etapp ska ingå i betalningsansökningar enligt förordning (EU) 2021/1060. d) Projektets andra etapp följer tillämplig rätt och är berättigad till stöd från fonden enligt denna förordning och förordning (EU) 2021/1060. e) Medlemsstaten åtar sig att slutföra projektet, göra det operativt och rapportera om det i den årliga prestationsrapport som ska lämnas in senast den 15 februari 2024. Bestämmelserna i denna förordning och förordning (EU) 2021/1060 ska tillämpas på ett projekts andra etapp som avses i första stycket i denna punkt. Denna punkt ska endast tillämpas på projekt som har valts ut inom ramen för delad förvaltning enligt förordning (EU) nr 514/2014. Artikel 35 Ikraftträdande och tillämpning Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen. Utfärdad i Strasbourg den 7 juli 2021. På Europaparlamentets vägnar D.M. SASSOLI Ordförande På rådets vägnar A. LOGAR Ordförande ( 1 ) EUT C 62, 15.2.2019, s. 189 . ( 2 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 mars 2019 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 14 juni 2021 ( EUT C 268, 6.7.2021, s. 1 ). Europaparlamentets ståndpunkt av den 5 juli 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). ( 3 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2014 av den 16 april 2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering och om upphävande av rådets beslut 2007/125/RIF ( EUT L 150, 20.5.2014, s. 93 ). ( 4 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1148 av den 7 juli 2021 om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (se sidan 48 i detta nummer av EUT). ( 5 ) Rådets förordning (EU) nr 1053/2013 av den 7 oktober 2013 om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av verkställande kommitténs beslut av den 16 september 1998 om inrättande av Ständiga kommittén för genomförande av Schengenkonventionen ( EUT L 295, 6.11.2013, s. 27 ). ( 6 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1077 av den 24 juni 2021 om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning ( EUT L 234, 2.7.2021, s. 1 ). ( 7 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 159 ). ( 8 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 1 ). ( 9 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 390/2014 ( EUT L 156, 5.5.2021, s. 1 ). ( 10 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för rättsliga frågor och om upphävande av förordning (EU) nr 1382/2013 ( EUT L 156, 5.5.2021, s. 21 ). ( 11 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 ( EUT L 166, 11.5.2021, s. 1 ). ( 12 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 ( EUT L 107, 26.3.2021, s. 30 ). ( 13 ) EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28 . ( 14 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ). ( 15 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 ( EUT L 248, 18.9.2013, s. 1 ). ( 16 ) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen ( EGT L 312, 23.12.1995, s. 1 ). ( 17 ) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter ( EGT L 292, 15.11.1996, s. 2 ). ( 18 ) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ( EUT L 283, 31.10.2017, s. 1 ). ( 19 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen ( EUT L 198, 28.7.2017, s. 29 ). ( 20 ) Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) ( EUT L 344, 19.12.2013, s. 1 ). ( 21 ) EUT L 123, 12.5.2016, s. 1 . ( 22 ) EUT L 282, 19.10.2016, s. 4 . ( 23 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 ( EUT L 198, 22.6.2020, s. 13 ). ( 24 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 av den 16 april 2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering ( EUT L 150, 20.5.2014, s. 112 ). ( 25 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter ( EUT L 55, 28.2.2011, s. 13 ). ( 26 ) Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 ( EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11 ). ( 27 ) Rådets beslut 2009/902/RIF av den 30 november 2009 om inrättande av ett europeiskt nätverk för förebyggande av brottslighet (EUCPN) och om upphävande av beslut 2001/427/RIF ( EUT L 321, 8.12.2009, s. 44 ). ( 28 ) Rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet ( EUT L 300, 11.11.2008, s. 42 ). ( 29 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF ( EUT L 88 31.3.2017, s. 6 ). BILAGA I KRITERIER FÖR TILLDELNING AV MEDEL TILL MEDLEMSSTATERNAS PROGRAM De budgetmedel som avses i artikel 10 ska tilldelas medlemsstaternas program enligt följande: 1. I början av programperioden ska varje medlemsstat erhålla en engångstilldelning i form av ett fast belopp på 8 000 000 EUR. 2. De återstående budgetmedel som avses i artikel 10 ska fördelas enligt följande kriterier: a) 45 % av dessa återstående budgetmedel ska fördelas i omvänd proportion till varje medlemsstats bruttonationalprodukt (köpkraft per invånare). b) 40 % av dessa återstående budgetmedel ska fördelas i proportion till varje medlemsstats befolkningsstorlek. c) 15 % av dessa återstående budgetmedel ska fördelas i proportion till storleken av varje medlemsstats territorium. Den ursprungliga tilldelningen av de återstående budgetmedel som avses i punkt 2 i första stycket ska grunda sig på statistiska årsdata från kommissionen (Eurostat) som omfattar år 2019. Vid halvtidsöversynen ska referensuppgifterna grunda sig på statistiska årsdata från kommissionen (Eurostat) som omfattar år 2023. Om en medlemsstat inte har tillhandahållit kommissionen (Eurostat) uppgifter för ett visst år får kommissionen i stället använda de senaste tillgängliga statistiska uppgifterna före det berörda året för den medlemsstaten. BILAGA II GENOMFÖRANDEÅTGÄRDER 1. Fonden ska bidra till det specifika mål som fastställs i artikel 3.2 a i denna förordning genom inriktning på följande genomförandeåtgärder: a) Säkerställa en enhetlig tillämpning av unionens regelverk om säkerhet genom stöd till relevant informationsutbyte, till exempel genom Prüm, EU PNR och SIS II, inbegripet genom genomförandet av rekommendationer från kvalitetskontrolls- och utvärderingsmekanismer såsom Schengenregelverkets utvärderings- och övervakningsmekanism eller andra mekanismer för kvalitetskontroll och utvärdering. b) Inrätta, anpassa och upprätthålla säkerhetsrelevanta EU-omfattande och decentraliserade informationssystem, inbegripet att säkerställa deras interoperabilitet, och utveckla lämpliga verktyg för att åtgärda fastställda brister. c) Öka den aktiva användningen av säkerhetsrelevanta EU-omfattande och decentraliserade informationssystem och säkerställa att dessa system förses med data av hög kvalitet. d) Stödja relevanta nationella åtgärder, inbegripet sammankopplingen av säkerhetsrelevanta nationella databaser liksom dessa databasers anslutning till databaser på unionsnivå, om det föreskrivs i berörda rättsliga grunder, för att genomföra de specifika mål som anges i artikel 3.2 a. 2. Fonden ska bidra till det specifika mål som fastställs i artikel 3.2 b genom inriktning på följande genomförandeåtgärder: a) Öka antalet brottsbekämpande insatser där två eller fler medlemsstater medverkar, samt i tillämpliga fall insatser där andra relevanta aktörer medverkar, i synnerhet genom att underlätta och förbättra utnyttjandet av gemensamma utredningsgrupper, gemensamma patruller, förföljande över gränserna, hemlig övervakning och andra mekanismer för operativt samarbete inom ramen för EU:s policycykel, med särskild inriktning på gränsöverskridande insatser. b) Förbättra samordningen och öka samarbetet mellan behöriga myndigheter inom och mellan medlemsstaterna samt med andra relevanta aktörer, till exempel genom nätverk av specialiserade nationella enheter och nätverk och samarbetsstrukturer på unionsnivå samt unionscentrum. c) Förbättra samarbetet mellan olika organ på unionsnivå mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och berörda unionsorgan och unionsbyråer samt samarbete på nationell nivå mellan de behöriga myndigheterna i varje enskild medlemsstat. 3. Fonden ska bidra till det specifika mål som fastställs i artikel 3.2 c genom inriktning på följande genomförandeåtgärder: a) Öka utbudet av utbildning, övningar, ömsesidigt lärande, specialiserade utbytesprogram och utbyte av bästa praxis i och mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, inbegripet på lokal nivå, och med tredjeländer och andra berörda aktörer. b) Utnyttja samordningseffekter genom sammanslagning av resurser och kunskap och delning av bästa praxis mellan medlemsstaterna och andra berörda aktörer, inbegripet det civila samhället, exempelvis genom inrättande av gemensamma spetskompetenscentrum, utarbetande av gemensamma riskbedömningar eller gemensamma operativa stödcentrum för gemensamt utförda insatser. c) Främja och utveckla åtgärder, skyddsåtgärder, mekanismer och bästa praxis för tidig identifiering av, skydd av och stöd till vittnen, visselblåsare och brottsoffer samt utveckla partnerskap mellan offentliga myndigheter och andra relevanta aktörer för detta ändamål. d) Förvärva relevant utrustning och inrätta eller uppgradera specialiserade utbildningsfaciliteter och annan central säkerhetsrelevant infrastruktur för att stärka beredskapen, motståndskraften, allmänhetens medvetenhet och förmågan till lämplig hantering när det gäller säkerhetshot. e) Skydda kritisk infrastruktur mot säkerhetsrelaterade incidenter genom att upptäcka, bedöma och avhjälpa sårbarheter. BILAGA III STÖDETS TILLÄMPNINGSOMRÅDE Inom ramen för dess mål får fonden bland annat stödja följande typer av åtgärder: a) Inrättande, anpassning och underhåll av IKT-system som bidrar till att målen för denna förordning uppnås, utbildning i användningen av sådana system samt testning och förbättring av interoperabilitetskomponenter och datakvaliteten i sådana system. b) Övervakning av genomförandet av unionsrätten och unionens politiska mål på området för de säkerhetsrelevanta informationssystemen i medlemsstaterna, särskilt dataskydd, integritet och datasäkerhet. c) Operativa åtgärder inom ramen för EU:s policycykel/Empact. d) Åtgärder till stöd för en effektiv och samordnad krisrespons och sammankoppling av befintlig sektorspecifik kapacitet, kompetenscentrum och situationsmedvetenhetscentrum, bland annat på områdena för hälsa, civilskydd, terrorism och it-brottslighet. e) Åtgärder för utveckling av innovativa metoder eller införande av ny teknik som har förutsättningar att kunna överföras till andra medlemsstater, särskilt projekt som syftar till att testa och validera resultatet av unionsfinansierade säkerhetsforskningsprojekt. f) Åtgärder för att förbättra motståndskraften när det gäller framväxande hot, inbegripet olaglig handel på nätet, hybridhot, missbruk av obemannade luftfartygssystem samt kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot. g) Tillhandahållande av stöd till tematiska eller gränsöverskridande nätverk av specialiserade nationella enheter och nationella kontaktpunkter för att förbättra det ömsesidiga förtroendet, utbytet och spridningen av know-how, information, erfarenhet och bästa praxis samt sammanslagningen av resurser och sakkunskap i gemensamma spetskompetenscentrum. h) Utbildning och fortbildning av personal och experter vid berörda brottsbekämpande och rättsliga myndigheter och administrativa byråer, med beaktande av operativa behov och riskanalyser, i samarbete med Cepol och, i tillämpliga fall, det europeiska nätverket för rättslig utbildning, inbegripet utbildning och fortbildning om förebyggande strategier med särskild tonvikt på grundläggande rättigheter och icke-diskriminering. i) Samarbete med den privata sektorn, till exempel för att bekämpa it-brottslighet, för att skapa förtroende och förbättra samordningen, beredskapsplaneringen samt utbytet och spridningen av information och bästa praxis mellan offentliga och privata aktörer, bland annat när det gäller skydd av offentliga platser och kritisk infrastruktur. j) Åtgärder som ger lokalsamhällen möjlighet att utarbeta lokala lösningar och förebyggande strategier samt medvetandehöjande åtgärder och kommunikationsåtgärder bland berörda parter och allmänheten om unionens säkerhetsstrategier. k) Finansiering av utrustning, transportmedel, kommunikationssystem och säkerhetsrelaterade faciliteter. l) Finansiering av kostnader för personal som deltar i de åtgärder som stöds genom fonden eller åtgärder som kräver deltagande av personal av tekniska eller säkerhetsrelaterade skäl. BILAGA IV ÅTGÄRDER SOM AVSES I ARTIKLARNA 12.3 OCH 13.10 1. Projekt som syftar till att förebygga och bekämpa radikalisering. 2. Projekt som syftar till att förbättra interoperabiliteten i EU:s informationssystem och nationella IKT-system, i den mån de föreskrivs i unionsrätten eller medlemsstaternas rätt. 3. Projekt som syftar till att bekämpa de viktigaste hoten från grov och organiserad brottslighet, inom ramen för operativa åtgärder inom ramen för EU:s policycykel/Empact. 4. Projekt som syftar till att förebygga och bekämpa it-brottslighet, särskilt sexuell exploatering av barn på nätet, samt brott där internet är den främsta plattformen för insamling av bevismaterial. 5. Projekt som syftar till att förbättra säkerheten och motståndskraften i kritisk infrastruktur. BILAGA V CENTRALA PRESTATIONSINDIKATORER SOM AVSES I ARTIKEL 27.1 Specifikt mål som anges i artikel 3.2 a 1. Antalet IKT-system som gjorts interoperabla i medlemsstaterna/med säkerhetsrelevanta EU-omfattande och decentraliserade informationssystem/med internationella databaser 2. Antalet administrativa enheter som infört nya, eller anpassat befintliga, mekanismer för informationsutbyte/förfaranden/verktyg/riktlinjer för informationsutbyte med andra medlemsstater/unionsorgan eller -byråer/tredjeländer/internationella organisationer 3. Antalet deltagare som anser att utbildningsverksamheten är användbar i deras arbete 4. Antalet deltagare som tre månader efter utbildningsverksamheten rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten Specifikt mål som anges i artikel 3.2 b 5. Det uppskattade värdet av tillgångar som frysts inom ramen för gränsöverskridande insatser 6. Mängden olaglig narkotika som beslagtagits inom ramen för gränsöverskridande insatser, enligt produkttyp ( 1 ) 7. Mängden vapen som beslagtagits inom ramen för gränsöverskridande insatser, enligt typ av vapen ( 2 ) 8. Antalet administrativa enheter som utvecklat/anpassat befintliga mekanismer/förfaranden/verktyg/riktlinjer för samarbete med andra medlemsstater/unionsorgan eller -byråer/tredjeländer/internationella organisationer 9. Antalet anställda som deltar i gränsöverskridande insatser 10. Antalet rekommendationer från Schengenutvärderingar som åtgärdats Specifikt mål som anges i artikel 3.2 c 11. Antalet initiativ för förebyggande av radikalisering som utarbetats/utökats 12. Antalet initiativ för skydd av/stöd till vittnen och visselblåsare som utarbetats/utökats 13. Antalet kritiska infrastrukturanläggningar/offentliga platser med nya/anpassade faciliteter för skydd mot säkerhetsrelaterade risker 14. Antalet deltagare som anser att utbildningsverksamheten är användbar i deras arbete 15. Antalet deltagare som tre månader efter utbildningsverksamheten rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten ( 1 ) Uppdelning per typ av droger (baserat på de kategorier som används i rapporter om olaglig narkotika: EU-rapport om narkotikamarknaden, Europeiska narkotikarapporten samt EMCDDA:s statistikbulletin): — cannabis, — opioider, inbegripet heroin, — kokain, — syntetisk narkotika, inbegripet stimulantia av amfetamintyp (inklusive amfetamin och metamfetamin) samt MDMA, — nya psykoaktiva substanser, — annan olaglig narkotika. ( 2 ) Uppdelning av typ av vapen (på grundval av gällande lagstiftning, dvs. rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen. De föreslagna kategorierna är förenklade jämfört med dem som nämns i bilaga I till direktiv 91/477/EEG, och i överensstämmelse med dem inom Schengens informationssystem som används av nationella myndigheter): — krigsvapen: automatiska skjutvapen och tunga skjutvapen (pansarvärn, raketkastare, granatkastare, osv), — andra korta skjutvapen: revolvrar och pistoler (inbegripet salutvapen och akustiska vapen), — andra långa skjutvapen: kulgevär och hagelgevär (inbegripet salutvapen och akustiska vapen). BILAGA VI INTERVENTIONSTYPER TABELL 1: KODER FÖR INTERVENTIONSOMRÅDE 001. TER-Insatser mot finansiering av terrorism 002. TER-Förebyggande och motverkande av radikalisering 003. TER-Skydd och motståndskraft i fråga om offentliga platser och andra mjuka mål 004. TER-Skydd och motståndskraft i fråga om kritisk infrastruktur 005. TER-Kemiskt biologiskt radioaktivt nukleärt 006. TER-Sprängämnen 007. TER-Krishantering 008. TER-Övrigt 009. OC-Korruption 010. OC-Ekonomisk och finansiell brottslighet 011. OC-Penningtvätt 012. OC-Narkotika 013. OC-Smuggling av skjutvapen 014. OC-Olaglig handel med kulturföremål 015. OC-Människohandel 016. OC-Smuggling av migranter 017. OC-Miljöbrott 018. OC-Organiserade egendomsbrott 019. OC-Övrigt 020. CC-It-brottslighet – Övrigt 021. CC-It-brottslighet – Förebyggande 022. CC-It-brottslighet – Underlättande av utredningar 023. CC-It-brottslighet – Stöd till offer 024. CC-Sexuell exploatering av barn – Förebyggande 025. CC-Sexuell exploatering av barn – Underlättande av utredningar 026. CC-Sexuell exploatering av barn – Stöd till offer 027. CC-Sexuell exploatering av barn, inbegripet spridning av bilder av sexuella övergrepp på barn och barnpornografi 028. CC-Övrigt 029. GEN-Informationsutbyte 030. GEN-Polisiärt samarbete eller samarbete mellan myndigheter (tull, gränsbevakning, underrättelsetjänster) 031. GEN-Forensiskt arbete 032. GEN-Stöd till offer 033. GEN-Driftsstöd 034. TA-Tekniskt bistånd – information och kommunikation 035. TA-Tekniskt bistånd – förberedelse, genomförande, övervakning och kontroll 036. TA-Tekniskt bistånd – utvärdering och studier, datainsamling 037. TA-Tekniskt bistånd – kapacitetsuppbyggnad TABELL 2: KODER FÖR ÅTGÄRDSTYP 001. IKT-system, interoperabilitet, datakvalitet (utom utrustning) 002. Nätverk, spetskompetenscentrum, samarbetsstrukturer, gemensamma åtgärder och insatser 003. Gemensamma utredningsgrupper eller andra gemensamma insatser 004. Utstationering eller utplacering av experter 005. Fortbildning 006. Utbyte av bästa praxis, arbetsseminarier, konferenser, evenemang, informationskampanjer och kommunikationsåtgärder 007. Studier, pilotprojekt, riskbedömningar 008. Utrustning 009. Transportmedel 010. Byggnader och faciliteter 011. Spridning eller annan uppföljning av forskningsprojekt TABELL 3: KODER FÖR GENOMFÖRANDE 001. Åtgärder som omfattas av artikel 12.1 002. Särskilda åtgärder 003. Åtgärder som förtecknas i bilaga IV 004. Driftsstöd 005. Bistånd i nödsituationer som avses i artikel 25 TABELL 4: KODER FÖR SÄRSKILDA TEMAN 001. Samarbete med tredjeländer 002. Åtgärder i eller i förhållande till tredjeländer 003. Genomförande av rekommendationer från Schengenutvärderingar på området för polissamarbete 004. Inget av det ovanstående BILAGA VII UTGIFTER SOM BERÄTTIGAR TILL DRIFTSSTÖD 1. Inom det specifika mål som anges i artikel 3.2 a ska driftsstöd inom medlemsstaternas program omfatta följande: a) Underhåll av och användarstöd för säkerhetsrelevanta EU-omfattande och i tillämpliga fall nationella IKT-system som bidrar till uppfyllelsen av målen i denna förordning. b) Personalkostnader som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. 2. Inom det specifika mål son anges i artikel 3.2 b ska driftsstöd inom medlemsstaternas program omfatta följande: a) Underhåll av teknisk utrustning eller transportmedel som används för åtgärder på området förebyggande, upptäckt och utredning av grov och organiserad brottslighet med en gränsöverskridande dimension. b) Personalkostnader som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. 3. Inom det specifika mål som anges i artikel 3.2 c ska driftsstöd inom ramen för medlemsstaternas program omfatta följande: a) Underhåll av teknisk utrustning eller transportmedel som används för åtgärder på området förebyggande, upptäckt och utredning av grov och organiserad brottslighet med en gränsöverskridande dimension. b) Personalkostnader som bidrar till att målen i denna förordning uppnås. 4. Utgifter för åtgärder som inte är stödberättigande enligt artikel 5.5 ska inte omfattas. BILAGA VIII OUTPUT- OCH RESULTATINDIKATORER SOM AVSES I ARTIKEL 27.3 Specifikt mål som anges i artikel 3.2 a Outputindikatorer 1. Antalet deltagare i utbildningsverksamheter 2. Antalet expertmöten/arbetsseminarier/studiebesök 3. Antalet IKT-system som inrättats/anpassats/underhållits 4. Antalet inköpta utrustningsartiklar Resultatindikatorer 5. Antalet IKT-system som gjorts interoperabla i medlemsstaterna/med säkerhetsrelevanta EU-omfattande och decentraliserade informationssystem/med internationella databaser 6. Antalet administrativa enheter som infört nya, eller anpassat befintliga, mekanismer för informationsutbyte/förfaranden/verktyg/riktlinjer för informationsutbyte med andra medlemsstater/unionsorgan eller -byråer/tredjeländer/internationella organisationer 7. Antalet deltagare som anser att utbildningen är användbar i deras arbete 8. Antalet deltagare som tre månader efter utbildningsverksamheten rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten Specifikt mål som anges i artikel 3.2 b Outputindikatorer 1. Antalet gränsöverskridande insatser, med separat angivande av följande: 1.1 Antalet gemensamma utredningsgrupper 1.2 Antalet operativa åtgärder inom ramen för EU:s policycykel/Empact 2. Antalet expertmöten/arbetsseminarier/studiebesök/gemensamma övningar 3. Antalet inköpta utrustningsartiklar 4. Antalet inköpta transportmedel för gränsöverskridande insatser Resultatindikatorer 5. Det uppskattade värdet av tillgångar som frysts inom ramen för gränsöverskridande insatser 6. Mängden olaglig narkotika som beslagtagits inom ramen för gränsöverskridande insatser, enligt produkttyp ( 1 ) 7. Mängden vapen som beslagtagits inom ramen för gränsöverskridande insatser, enligt typ av vapen ( 2 ) 8. Antalet administrativa enheter som utvecklat/anpassat befintliga mekanismer/förfaranden/verktyg/riktlinjer för samarbete med andra medlemsstater/unionsorgan eller -byråer/tredjeländer/internationella organisationer 9. Antalet anställda som deltar i gränsöverskridande insatser 10. Antalet rekommendationer från Schengenutvärderingar som åtgärdats Specifikt mål som anges i artikel 3.2 c Outputindikatorer 1. Antalet deltagare i utbildningsverksamheter 2. Antalet utbytesprogram/arbetsseminarier/studiebesök 3. Antalet inköpta utrustningsartiklar 4. Antalet inköpta transportmedel 5. Antalet infrastrukturobjekt/säkerhetsrelevanta faciliteter/verktyg/mekanismer som konstruerats/köpts in/uppgraderats 6. Antalet projekt för att förebygga brott 7. Antalet projekt för att stödja brottsoffer 8. Antalet brottsoffer som fått stöd Resultatindikatorer 9. Antalet initiativ för förebyggande av radikalisering som utarbetats/utökats 10. Antalet initiativ för skydd av/stöd till vittnen och visselblåsare som utarbetats/utökats 11. Antalet kritiska infrastrukturanläggningar/offentliga platser med nya/anpassade faciliteter för skydd mot säkerhetsrelaterade risker 12. Antalet deltagare som anser att utbildningsverksamheten är användbar i deras arbete 13. Antalet deltagare som tre månader efter utbildningsverksamheten rapporterat att de utnyttjar de färdigheter och kompetenser som de förvärvat under den utbildningsverksamheten ( 1 ) Uppdelning per typ av droger (baserat på de kategorier som används i rapporter om olaglig narkotika: EU-rapport om narkotikamarknaden, Europeiska narkotikarapporten samt EMCDDA:s statistikbulletin): — cannabis, — opioider, inbegripet heroin, — kokain, — syntetisk narkotika, inbegripet stimulantia av amfetamintyp (inklusive amfetamin och metamfetamin) samt MDMA, — nya psykoaktiva substanser, — annan olaglig narkotika. ( 2 ) Uppdelning per typ av vapen (på grundval av gällande lagstiftning, dvs. rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen. De föreslagna kategorierna är förenklade jämfört med dem som nämns i bilaga I till direktiv 91/477/EEG, och i överensstämmelse med dem inom Schengens informationssystem som används av nationella myndigheter): — krigsvapen: automatiska skjutvapen och tunga skjutvapen (pansarvärn, raketkastare, granatkastare, osv), — andra korta skjutvapen: revolvrar och pistoler (inbegripet salutvapen och akustiska vapen), — andra långa skjutvapen: kulgevär och hagelgevär (inbegripet salutvapen och akustiska vapen).