L_2021427SV.01001701.xml 30.11.2021 SV Europeiska unionens officiella tidning L 427/17 RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/2085 av den 19 november 2021 om bildande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa och om upphävande av förordningarna (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014, (EU) nr 558/2014, (EU) nr 559/2014, (EU) nr 560/2014, (EU) nr 561/2014 och (EU) nr 642/2014 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 187 och artikel 188 första stycket, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande ( 1 ) , med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 2 ) , och av följande skäl: (1) För att unionsfinansieringen ska få största möjliga effekt och så effektivt som möjligt bidra till unionens policymål fastställdes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 ( 3 ) ( Horisont Europa-förordningen ) den politiska och rättsliga ramen för europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Europeiska partnerskap är ett centralt inslag i den politiska strategin för Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation ( Horisont Europa ). De inrättas för att genomföra de unionsprioriteringar som Horisont Europa är inriktad på och säkerställa tydliga effekter för unionen och dess medborgare, som kan uppnås mer effektivt i partnerskap, genom en strategisk vision som partnerna delar och engagerar sig för, snarare än unionen ensam. (2) I synnerhet spelar europeiska partnerskap inom pelaren ”Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft” i Horisont Europa en viktig roll för att uppnå strategiska mål, till exempel att påskynda övergången till mål för hållbar utveckling samt ett grönt och digitalt Europa och bör bidra till återhämtningen från den exceptionella kris som orsakats av covid-19-pandemin. Europeiska partnerskap tar itu med komplexa gränsöverskridande utmaningar som kräver en integrerad strategi. De gör det möjligt att ta itu med de omvandlings-, system- och marknadsmisslyckanden som beskrivs i de konsekvensbedömningar som åtföljer denna förordning genom att sammanföra ett brett spektrum av aktörer i värdekedjorna och ekosystemen för att arbeta för en gemensam vision och omsätta den i konkreta färdplaner och ett samordnat genomförande av verksamheten. De gör det dessutom möjligt att koncentrera insatserna och resurserna på gemensamma prioriteringar för att lösa de komplexa utmaningarna. (3) För att uppnå resultat när det gäller prioriteringar och effekter bör europeiska partnerskap utvecklas genom ett brett deltagande av relevanta intressenter i hela Europa, däribland näringslivet, forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå och det civila samhällets organisationer som stiftelser som stöder eller bedriver forskning och innovation. De bör också vara en av åtgärderna för att stärka samarbetet mellan partner inom den privata eller offentliga sektorn på internationell nivå, bland annat genom att föra samman forsknings- och innovationsprogram och gränsöverskridande investeringar i forskning och innovation, och ge ömsesidiga fördelar för människor och företag samtidigt som man säkerställer att unionen kan hävda sina intressen på strategiska områden. (4) Interimsutvärderingen av Horisont 2020, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 ( 4 ) , visade att en betydande uppsättning partnerskapsinstrument och partnerskapsinitiativ har införts med tiden, med sju genomförandeformer och nästan 120 partnerskapsinitiativ inom Horisont 2020. Utöver den komplexitet som spridningen av instrument och initiativ ger upphov till har det bedömts att deras förmåga att bidra till relaterad politik på unionsnivå och nationell nivå som helhet inte är tillräcklig trots att de har positiv effekt på vägen mot sina mål, till exempel genom att fastställa långsiktiga agendor, strukturera forsknings- och innovationssamarbete mellan annars spridda aktörer och mobilisera ytterligare investeringar. I konsekvensbedömningen av Horisont Europa identifieras därför behovet av att ta itu med och rationalisera unionens finansieringslandskap för forskning och innovation, särskilt när det gäller partnerskap samt att omorientera partnerskapen mot större effekt och resultat när det gäller unionens prioriteringar. (5) För att ta itu med sådana problem och uppnå den högre ambitionsnivån för europeiska investeringar bör Horisont Europa lägga fram en omfattande förenkling och reform av kommissionens politik för forsknings- och innovationspartnerskap. För att återspegla dess systemiska karaktär som syftar till att bidra till unionsomfattande ”omvandlingar” i riktning mot hållbarhetsmålen bör Horisont Europa använda dessa partnerskap på ett mer strategiskt, konsekvent och effektstyrt sätt. (6) I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 ( 5 ) fastställs den allmänna ramen för att avgöra om en ekonomisk verksamhet kan anses vara miljömässigt hållbar i syfte att definiera hållbara investeringar. Den skapar en gemensam referens som investerare, banker, industri och forskare kan använda när de investerar i projekt och ekonomisk verksamhet som har en betydande positiv inverkan på klimatet och miljön och som inte orsakar någon betydande skada för någon av dem. Det är referenspunkten för gröna investeringar i unionen. (7) I förekommande fall bör de europeiska partnerskapen beakta de kriterier för teknisk granskning som avses i artikel 3 och principen orsaka inte betydande skada som anges i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 som ett instrument för att förbättra projektens beredskap och tillgång till grön finansiering, vilket kommer att vara avgörande för marknadslansering och bredare spridning av den innovativa teknik och de innovativa lösningar som de kommer att leverera. Vetenskapliga belägg utgör kärnan i dessa tekniska granskningskriterier. Forskning och innovation, som eftersträvas av de europeiska partnerskapen, bör spela en viktig roll för att hjälpa ekonomiska aktörer att nå eller överträffa de standarder och tröskelvärden som fastställs i den förordningen och hålla dessa tekniska granskningskriterier uppdaterade och förenliga med de mål som fastställs i kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given. (8) På grundval av Horisont Europa-förordningen bör det vara möjligt att inrätta europeiska partnerskap med hjälp av tre olika former, nämligen ”samfinansierade”, ”samprogrammerade” och ”institutionaliserade”. Inrättandet av institutionaliserade europeiska partnerskap som utgörs av gemensamma företag med partner inom den privata och den offentliga sektorn bör inbegripa ny unionslagstiftning och inrättandet av särskilda genomförandestrukturer i enlighet med artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). (9) I Horisont Europa-förordningen fastställs åtta prioriterade områden där institutionaliserade europeiska partnerskap som inrättas enligt artikel 185 eller artikel 187 i EUF-fördraget skulle kunna föreslås. Inom dessa prioriterade områden har flera initiativ för sådana institutionaliserade europeiska partnerskap lagts fram och nio av dem omfattas av denna förordning. (10) Forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av gemensamma företag bör finansieras genom Horisont Europa enligt artiklarna 12 och 13 i Horisont Europa-förordningen. För att uppnå största möjliga effekt bör de gemensamma företagen utveckla nära synergier med andra Horisont Europa-initiativ och andra av unionens program och finansieringsinstrument, särskilt med sådana som stöder införandet av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling för att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och minska obalanserna. (11) Den nya strategin för europeiska partnerskap och i synnerhet de institutionaliserade europeiska partnerskapen kräver ett nytt sätt att fastställa den rättsliga ram inom vilken de fungerar. Bildandet av gemensamma företag på grundval av artikel 187 i EUF-fördraget för Horisont 2020 har visat sig vara effektivt när det gäller genomförandet men det är nödvändigt att intensifiera det. Därför syftar denna förordning till att öka samstämmigheten, effektiviteten, öppenheten, ändamålsenligheten och effektinriktningen i genomförandet genom att omsätta Horisont Europa-förordningen och erfarenheterna från genomförandet av program inom ramen för Horisont 2020 i gemensamma bestämmelser för de gemensamma företagen på ett harmoniserat sätt. Den syftar till att underlätta skapandet av samarbetsformer och synergier mellan europeiska partnerskap och därvid fullt ut utnyttja deras sammanlänkningar på organisationsnivå. Gemensamma företag bör söka möjligheter att involvera företrädare för andra europeiska partnerskap i diskussionerna under utarbetandet av sina arbetsprogram, identifiera de områden där kompletterande eller gemensamma verksamheter skulle kunna hantera utmaningarna på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt, undvika överlappningar, anpassa tidsplaneringen för sin verksamhet och säkerställa tillgången till resultat och andra relevanta metoder för kunskapsutbyte. (12) När synergier har identifierats mellan de gemensamma företagen bör de sträva efter att fastställa budgetandelar som bör användas för kompletterande eller gemensamma verksamheter mellan gemensamma företag. Dessutom syftar denna förordning till att förbättra reglernas effektivitet och harmoniseringen av dem genom intensifierat operativt samarbete och genom att utforska stordriftsfördelar, inklusive inrättandet av back office-arrangemang som bör tillhandahålla övergripande stödfunktioner till de gemensamma företagen. Back office-arrangemangen bör göra det lättare att uppnå större effekt och harmonisering på gemensamma punkter samtidigt som man behåller en viss flexibilitet för att tillgodose varje gemensamt företags särskilda behov. Strukturen bör fastställas med hjälp av tjänstenivåavtal som ska ingås av de gemensamma företagen. Back office-arrangemangen bör omfatta stödfunktioner för samordning och administration på områden där granskningen av dem har visat sig vara effektiv och kostnadseffektiv och bör så långt som möjligt ta hänsyn till efterlevnaden av kravet på ansvarsskyldighet för varje enskild utanordnare och till harmoniseringen av reglerna, inbegripet regler om immateriella rättigheter. Den rättsliga strukturen bör utformas så att den på bästa sätt tillgodoser de gemensamma företagens gemensamma behov, säkerställer ett nära samarbete och utforskar alla möjliga synergier mellan de europeiska partnerskapen och följaktligen mellan de olika delarna av Horisont Europa samt mellan de andra program som förvaltas av de gemensamma företagen. (13) Konsekvensbedömningarna för varje gemensamt företag som åtföljer förslaget till denna förordning har gett belägg som motiverar genomförandet av europeiska partnerskap i enlighet med Horisont Europa-förordningen endast om andra delar av Horisont Europa, inklusive andra former av europeiska partnerskap, inte skulle uppnå målen eller inte skulle ge de förväntade effekter som krävs, och varför ett sådant genomförande motiveras av ett långsiktigt perspektiv och en hög grad av integration. (14) Horisont Europa inför en mer strategisk, konsekvent och effektstyrd strategi för europeiska partnerskap som bygger på erfarenheterna från interimsutvärderingen av Horisont 2020. I linje med den nya ambitionen syftar denna förordning till att åstadkomma en effektivare användning av institutionaliserade europeiska partnerskap, särskilt genom att fokusera på tydliga mål, utfall och effekter som kan uppnås senast 2030 och genom att säkerställa ett tydligt bidrag till unionens relaterade politiska prioriteringar och politik. Ett nära samarbete och synergier med andra relevanta initiativ på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med andra europeiska partnerskap, är avgörande för att uppnå större vetenskapligt genomslag och större socioekonomiska och miljömässiga effekter och säkerställa att resultaten utnyttjas. De gemensamma företagen får därför tillämpa de Horisont Europa-bestämmelser som möjliggör olika typer av synergier, till exempel alternativ, kombinerad eller kumulativ finansiering och överföring av medel. Vid bedömningen av den samlade effekten bör man ta hänsyn till bredare investeringar som går utöver bidragen från partner och som utlöses av de gemensamma företag som bidrar till att uppnå deras mål, för att underlätta en snabbare marknadslansering av innovativa lösningar. (15) I syfte att säkerställa en enhetlig strategi och fånga upp de vetenskapliga, tekniska, ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga effekterna av europeiska partnerskap när det gäller målen för Horisont Europa och unionens prioriteringar bör denna förordning ange kollektiva allmänna och gemensamma specifika mål som bör uppnås av alla gemensamma företag. Alla gemensamma företag bidrar gemensamt till uppnåendet av dessa mål genom att nå sina individuella mål. Därutöver fastställs i de gemensamma delarna av denna förordning gemensamma operativa mål som härleds från målen för det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, inrättat genom rådets beslut (EU) 2021/764 ( 6 ) ( det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa ). Alla gemensamma företag bör genomföra sina uppgifter för att uppfylla de principer och kriterier som fastställts för europeiska partnerskap inom Horisont Europa-förordningen (artikel 10 och bilaga III) och skapa europeiskt mervärde jämfört med ansökningsomgångar inom ramen för det huvudsakliga Horisont Europa-arbetsprogrammet. De gemensamma företagens mål och uppgifter kompletteras med övriga mål och uppgifter som är specifika för varje gemensamt företag. Anpassningen av individuella gemensamma företags interventionslogik till Horisont Europa bör stödja den samordnade bedömning av framstegen för de gemensamma företagen som ingår i övervakningen och utvärderingen inom Horisont Europa, samtidigt som hänsyn tas till deras särdrag och politiska sammanhang. (16) Denna förordning bygger på de principer och kriterier som fastställs i Horisont Europa-förordningen, inklusive öppenhet och insyn, starka hävstångseffekter och långsiktigt engagemang från alla berörda parter. Ett av målen med denna förordning är att säkerställa att de gemensamma företagen och deras åtgärder är öppna för ett brett spektrum av enheter, däribland nya deltagare som kommer att övervakas även inom ramen för den strategiska samordningsprocessen för europeiska partnerskap enligt artikel 6.5 i det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa. Sådana partnerskap bör vara öppna för alla enheter som är villiga och kapabla att arbeta för det gemensamma målet och bör främja ett brett och aktivt deltagande av intressenter i deras verksamhet, medlemskap och styrning och bör säkerställa att resultaten skulle vara till nytta för alla européer, särskilt genom en bred spridning av resultat och förberedande verksamhet i hela unionen. När det gäller privata medlemmar och deras ingående eller anknutna enheter som är etablerade i tredjeländer bör unionens och det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning tillvaratas. Kommissionen bör därför kunna begära att privata medlemmar vidtar lämpliga åtgärder. Sådana åtgärder kan inbegripa lämplig hantering av konfidentiell information eller begränsning av vissa enheters deltagande i den privata medlemmens särskilda operativa verksamhet. (17) För att säkerställa en enhetlig tillämpning av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen bör de gemensamma företagen säkerställa enhetlighet i förhållande till strategin för åtgärder som finansieras inom ramen för Horisont Europa-arbetsprogrammet när det gäller tillämpningen av den artikeln samt i förhållande till unionens lagstiftning och vägledning som är relevant för dess tillämpning vid liknande ämnen i det berörda gemensamma företagets arbetsprogram. (18) Om kommissionen eller medlemsstaterna överväger att begränsa deltagandet i det gemensamma företagets särskilda åtgärder i enlighet med artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen bör kommissionen och medlemsstaterna i gruppen med staternas företrädare eftersträva att enas om en ståndpunkt från fall till fall innan arbetsprogrammet antas. När det gäller gemensamma företag med ett råd för offentliga deltagare bör tillämpningen av den artikeln godkännas av de offentliga deltagarnas råd, efter kommissionens begäran, innan arbetsprogrammet antas. Dessutom bör den verkställande direktören, efter uppmaning från ordföranden, regelbundet informera berörd programkommittékonstellation inom Horisont Europa, med hänvisning till kommissionens ansvar att informera programkommittén enligt artikel 14.7 i och bilaga III till det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, och särskilt, innan det gemensamma företagets arbetsprogram antas, i samband med tillämpningen av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen. (19) Enligt bilaga III till Horisont Europa-förordningen bör de ekonomiska bidragen eller naturabidragen från andra medlemmar än unionen uppgå till minst 50 % och får de uppgå till 75 % av det gemensamma företagets aggregerade budgetåtaganden. Omvänt bör unionens bidrag, inbegripet eventuella ytterligare medel från associerade länder, inte överstiga 50 % av varje gemensamt företags aggregerade budgetåtaganden. I denna förordning bör därför det bidrag som krävs från andra medlemmar än unionen fastställas på samma nivå eller högre än unionens bidrag. Unionen bör kunna minska sitt bidrag om andra medlemmar än unionen inte uppfyller sina åtaganden. (20) I enlighet med artikel 10.1 c i Horisont Europa-förordningen ska de gemensamma företagen genomföra en central förvaltning av alla ekonomiska bidrag genom en samordnad strategi. Varje deltagande stat bör därför ingå en eller flera administrativa överenskommelser med det gemensamma företaget om fastställande av samordningsmekanismen för betalning av och rapportering om bidrag till sökande som är etablerade i den deltagande staten. För att säkerställa samstämmighet med de nationella strategiska prioriteringarna bör de deltagande staterna ges vetorätt mot användningen av deras nationella ekonomiska bidrag till sökande som är etablerade i dessa deltagande stater. För att minimera bidragsmottagarnas administrativa börda, uppnå förenkling och säkerställa ett effektivare genomförande bör varje deltagande stat sträva efter att synkronisera sin betalningsplan och rapportering och sina revisioner med det gemensamma företagets och anpassa sina regler för stödberättigande kostnader till Horisont Europa-förordningen. Bidragsmottagare som är etablerade i deltagande stater och som anförtrott betalningsverksamheten till det gemensamma företaget bör underteckna ett enda bidragsavtal med det gemensamma företaget i enlighet med Horisont Europa-förordningen. (21) I linje med ambitionerna i Horisont Europa-förordningen är en av förutsättningarna för att inrätta institutionaliserade europeiska partnerskap att partnernas bidrag säkerställs under de gemensamma företagens hela livslängd. I detta sammanhang bör privata partner lämna en betydande del av sina bidrag i form av naturabidrag till det gemensamma företagets driftskostnader. Gemensamma företag bör kunna identifiera åtgärder för att underlätta dessa bidrag genom sina arbetsprogram, särskilt genom att sänka finansieringsnivåerna. Dessa åtgärder bör grunda sig på ett gemensamt företags särskilda behov och den underliggande verksamheten. I vederbörligen motiverade fall bör det vara möjligt att införa ytterligare villkor som kräver deltagande av en medlem i det gemensamma företaget eller dess ingående eller anknutna enheter med inriktning på verksamheter där det gemensamma företagets industripartner kan spela en nyckelroll, till exempel storskaliga demonstrationer och flaggskeppsprojekt närmare marknaden, och bidra mer genom lägre finansieringsnivåer. Nivån på medlemmarnas deltagande bör övervakas av den verkställande direktören för att ge styrelsen befogenhet att vidta lämpliga åtgärder och säkerställa en balans mellan åtaganden från partner och öppenhet. I vederbörligen motiverade fall kan kapitalutgifterna för t.ex. storskaliga demonstrationer eller flaggskeppsprojekt betraktas som en stödberättigande kostnad i enlighet med den tillämpliga rättsliga ramen. (22) Det bör vara möjligt att, i enlighet med artikel 15.3 i Horisont Europa-förordningen, betrakta bidrag från program som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 ( 7 ) (Eruf), Europeiska socialfonden plus, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 ( 8 ) (ESF+), Europeiska havs-, fiskeri-och vattenbruksfonden, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1139 ( 9 ) (EHFVF), och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 ( 10 ) (Ejflu), som bidrag från de deltagande stater som är medlemsstater, till de gemensamma företagen, förutsatt att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 ( 11 ) och de fondspecifika förordningarna följs. Dessutom bör bidrag från) faciliteten för återhämtning och resiliens, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 ( 12 ) ( faciliteten ), kunna betraktas som bidrag från medlemsstater som är deltagande stater, till de gemensamma företagen, förutsatt att bestämmelserna avseende faciliteten och åtagandena i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna följs. (23) I enlighet med principen om rättvis fördelning av bidragen mellan medlemmarna i gemensamma företag bör ekonomiska bidrag till de gemensamma företagens administrativa kostnader fördelas lika mellan unionen och andra medlemmar än unionen. Avvikelser från denna princip bör endast övervägas i vederbörligen motiverade undantagsfall, till exempel när storleken på eller medlemskapets struktur hos en annan medlem i det gemensamma företaget än unionen skulle leda till bidrag per ingående eller anknuten enhet, särskilt små och medelstora företag, på en så hög nivå att de allvarligt skulle äventyra incitamentet att bli eller förbli en enhet som ingår i eller är anknuten till medlemmen i det gemensamma företaget. I så fall bör den lägsta procentandelen av det årliga ekonomiska bidraget till det gemensamma företagets administrativa kostnader från andra medlemmar än unionen vara 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna och bidragen från små och medelstora företag bör vara betydligt lägre än bidragen från större ingående eller anknutna enheter. När en kritisk massa av medlemskap som möjliggör ett bidrag som överstiger 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna har uppnåtts, bör de årliga bidragen per ingående eller anknuten enhet bibehållas eller ökas i syfte att gradvis öka andelen andra medlemmar än unionen i det gemensamma företagets totala bidrag till de årliga administrativa kostnaderna. Andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen bör sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att öka sina bidrag till 50 % av det gemensamma företagets administrativa kostnader under dess livstid. (24) Enligt Horisont Europa-förordningen ska partnerna visa sitt långsiktiga engagemang, inklusive genom en minsta andel offentliga eller privata investeringar. Följaktligen är det nödvändigt för unionen att i denna förordning identifiera grundande medlemmar som är etablerade i medlemsstaterna, länder som är associerade till Horisont Europa eller internationella organisationer. Vid behov bör det dock vara möjligt att utvidga medlemsbasen för gemensamma företag efter att de bildats, med associerade medlemmar som valts ut genom öppna och transparenta förfaranden med särskild hänsyn tagen till ny teknisk utveckling eller associering av ytterligare länder till Horisont Europa. (25) Rättsliga enheter som är intresserade av att stödja de gemensamma företagens mål inom sina specifika forskningsområden, utan att bli medlemmar, bör också erbjudas möjligheten att bli bidragande partner i dessa gemensamma företag. (26) I enlighet med artikel 16.5 i Horisont Europa-förordningen bör, vid fördelningen av de finansiella bidragen från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa, hänsyn tas till i vilken grad de rättsliga enheterna från de associerade tredjeländerna deltar. Unionens bidrag till de gemensamma företagen får därför utökas med bidrag från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa, med hänsyn till i vilken grad dessa rättsliga enheter deltar och förutsatt att det totala belopp som unionens bidrag utökas med åtminstone matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från deras ingående eller anknutna enheter. (27) Bildandet av ett gemensamt företag säkerställer ett offentlig-privat partnerskap som är till ömsesidig nytta för de berörda medlemmarna bland annat genom att främja säkerhet om stora budgetanslag för de berörda industrierna under en sjuårsperiod. Genom att bli grundande medlem eller associerad medlem, eller en av deras ingående eller anknutna enheter, gör det möjligt för medlemmar att få inflytande i det gemensamma företagets styrelse antingen direkt eller genom företrädare för industrin. Styrelsen är det beslutsfattande organet i det gemensamma företaget som beslutar om partnerskapets långsiktiga strategiska inriktning och dess årliga prioriteringar. Unionen, deltagande stater i förekommande fall, grundande medlemmar och associerade medlemmar bör därför kunna bidra till det gemensamma företagets agenda och prioriteringar genom antagande och eventuell ändring av den strategiska forsknings- och innovationsagendan liksom genom antagande av det årliga arbetsprogrammet, inklusive innehållet i ansökningsomgångarna, den tillämpliga finansieringsgraden per ämne i ansökningsomgången och tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn. (28) Det är lämpligt att andra medlemmar än unionen åtar sig att genomföra denna förordning genom ett skriftligt åtagande eller ett gemensamt skriftligt åtagande som anger deras totala bidrag, där så är lämpligt, utan att de åläggs några villkor för anslutningen. Sådana skriftliga åtaganden bör vara rättsligt giltiga under det gemensamma företagets hela livslängd och noga övervakas av det gemensamma företaget och kommissionen. Gemensamma företag bör skapa en rättslig och organisatorisk miljö som gör det möjligt för medlemmarna att fullgöra sina åtaganden och samtidigt säkerställa attraktionskraft för alla intressenter, kontinuerlig öppenhet i de gemensamma företagen och insyn under genomförandet, särskilt när det gäller fastställande av prioriteringar och deltagande i ansökningsomgångar. (29) Ytterligare förenkling är en hörnsten i Horisont Europa. I detta sammanhang bör det finnas en förenklad rapporteringsmekanism för partner som inte längre är skyldiga att rapportera om icke stödberättigande kostnader. Naturabidrag till operativ verksamhet bör redovisas enbart på grundval av stödberättigande kostnader och bör rapporteras och granskas i enlighet med den mekanism som gäller för det särskilda bidragsavtalet. Sådan redovisning på grundval av stödberättigande kostnader möjliggör enbart en automatisk beräkning av naturabidrag till operativ verksamhet via Horisont Europas it-verktyg, minskar den administrativa bördan för partner och gör rapporteringsmekanismen för bidrag effektivare. Naturabidrag till operativ verksamhet bör övervakas noga av de gemensamma företagen och regelbundna rapporter bör utarbetas och offentliggöras av den verkställande direktören för att fastställa om framstegen på vägen mot att uppnå målen för naturabidrag är tillräckligt tillfredsställande. Styrelsen bör bedöma både de insatser som gjorts och de resultat som uppnåtts av de medlemmar som bidrar till den operativa verksamheten samt andra faktorer, till exempel de små och medelstora företagens deltagande och de gemensamma företagens attraktionskraft för nya deltagare. Vid behov bör den vidta lämpliga avhjälpande och korrigerande åtgärder med beaktande av principerna om öppenhet och insyn. (30) De gemensamma företagen bör ge andra medlemmar än unionen en systematisk möjlighet och ett incitament att kombinera sin forsknings- och innovationsverksamhet med den verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget. Kompletterande verksamhet bör inte få ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget. Den kan dock redovisas som medlemmarnas naturabidrag till kompletterande verksamhet när de bidrar till det gemensamma företagets mål och är direkt kopplade till dess verksamhet, inklusive icke stödberättigande kostnader för indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget när detta föreskrivs i den årliga planen för kompletterande verksamhet. Denna koppling kan fastställas genom utnyttjande av resultat från indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget respektive dess föregående initiativ eller genom att påvisa ett betydande mervärde för unionen. Respektive kostnader bör styrkas av ett oberoende revisionsorgan som utnämnts av den berörda enheten förutsatt att värderingsmetoden kan kontrolleras av det gemensamma företaget vid osäkerhet. Denna förordning bör innehålla mer specifika bestämmelser om omfattningen av kompletterande verksamheter för varje gemensamt företag, i den mån det är nödvändigt för att uppnå önskad inriktning och effekt. Det bör vidare beslutas av de gemensamma företagens styrelser om det för värderingen av bidragen är nödvändigt att använda förenklade metoder som schablonbelopp eller enhetskostnader för att uppnå förenkling, kostnadseffektivitet och en lämplig skyddsnivå för konfidentiella affärsuppgifter. (31) Styrningen av gemensamma företag bör säkerställa att deras beslutsprocesser är anpassade till snabbt föränderliga socioekonomiska och tekniska förhållanden och globala utmaningar. Gemensamma företag bör dra nytta av sakkunskap, råd och stöd från alla relevanta intressenter för att effektivt genomföra sina uppgifter och säkerställa synergier på unionsnivå och nationell nivå. Gemensamma företag bör därför ges befogenhet att inrätta rådgivande organ i syfte att ge dem expertråd och utföra andra rådgivande uppgifter som är nödvändiga för att uppnå de gemensamma företagens mål. När de rådgivande organen inrättas bör gemensamma företag säkerställa en balanserad representation av experter inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet även när det gäller en jämn könsfördelning. De råd som tillhandahålls av dessa organ bör omfatta såväl vetenskapliga perspektiv som nationella och regionala myndigheters och andra intressenters perspektiv. (32) Gemensamma företag bör säkerställa att medlemsstaterna är tillräckligt informerade om de gemensamma företagens verksamhet, kan tillhandahålla aktuell information om verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna och har möjlighet att bidra till förberedelse- och beslutsprocesserna. En sådan dialog med medlemsstaterna är särskilt viktig när det gäller synergier och behovet av att säkerställa en anpassning av insatser och verksamheter på nationell, regional och europeisk nivå samt unionsnivå för att skapa större genomslagskraft. Gemensamma företag utan direkt eller indirekt medverkan av medlemsstaterna som medlemmar eller ingående enheter bör inrätta en grupp med staternas företrädare i syfte att anpassa de gemensamma företagens verksamhet till den politik som förs och de åtgärder som vidtas på nationell och regional nivå. (33) Gemensamma företag bör kunna inrätta ett rådgivande organ med vetenskaplig rådgivande funktion. Organet eller dess medlemmar bör kunna tillhandahålla oberoende vetenskaplig rådgivning och stöd till respektive gemensamt företag. De vetenskapliga utlåtandena bör särskilt avse årliga arbetsprogram och kompletterande verksamheter samt vid behov andra aspekter av de gemensamma företagens uppgifter. (34) För att säkerställa att gemensamma företag är medvetna om de ståndpunkter och åsikter som intressenter från hela värdekedjan har inom sina respektive områden bör gemensamma företag kunna inrätta sina respektive rådgivande intressentgrupper som ska rådfrågas om övergripande frågor eller specifika frågor enligt behoven i varje gemensamt företag. Sådana grupper bör vara öppna för offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade intressegrupper och internationella intressegrupper från medlemsstaterna, associerade länder eller andra länder, som är verksamma inom det gemensamma företagets område. (35) De gemensamma företagen bör bedriva sin verksamhet på ett öppet och transparent sätt och regelbundet och i god tid tillhandahålla all relevant information till sina behöriga organ samt marknadsföra sin verksamhet för allmänheten, bland annat genom informations- och spridningsverksamhet. Här ingår aktuell information, med förbehåll för regler om konfidentialitet och med en uppdelning per land, om tillämpningen och deltagandet i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget, utvärderingsresultaten av varje ansökningsomgång och projektgenomförande, synergier med andra relevanta unionsprogram och andra europeiska partnerskap, kompletterande verksamhet, anslagna och faktiskt utdelade ekonomiska bidrag och naturabidrag, genomförandet av det gemensamma företagets budget och om kopplingen mellan det gemensamma företagets mål och naturabidrag till kompletterande verksamhet. (36) De gemensamma företagen bör genomföras med hjälp av en struktur och regler som ökar effektiviteten och säkerställer förenkling. För att uppnå detta bör de gemensamma företagen anta finansiella regler som är specifika för deras behov i enlighet med artikel 71 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ( 13 ) . (37) Genomförandet av de gemensamma företagen bör baseras på de kriterier som fastställs för institutionaliserade europeiska partnerskap i Horisont Europa-förordningen. Det bör stödjas genom användning av elektroniska medel som förvaltas av kommissionen. Information om indirekta åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen, inklusive resultat, är nödvändig för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik och program. Gemensamma företag bör därför säkerställa att unionens institutioner och unionens organ, kontor eller byråer har tillgång till all information som rör de indirekta åtgärder som de finansierar, inklusive bidrag och resultat från bidragsmottagare som deltar i indirekta åtgärder. Sådan nyttjanderätt bör begränsas till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och bör vara förenlig med tillämpliga sekretessregler. Personal vid unionens institutioner och unionens organ, kontor eller byråer bör beviljas tillgång till denna information med förbehåll för lämpliga standarder för it-säkerhet, informationssäkerhet och i enlighet med nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna. (38) Deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa bör följa reglerna i Horisont Europa-förordningen. De gemensamma företagen bör säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa regler på grundval av relevanta åtgärder som antagits av kommissionen. De gemensamma företagen bör använda den mall för bidragsavtal som utarbetats av kommissionen. När det gäller den period för att invända mot överlåtelser av äganderätten till resultat som avses i artikel 40.4 i Horisont Europa-förordningen bör varaktigheten för innovationscyklerna inom de områden som omfattas av respektive gemensamma företag beaktas. (39) Ett av huvudsyftena med gemensamma företag är att främja unionens ekonomiska kapacitet och i synnerhet dess vetenskapliga och tekniska ledarskap. Återhämtningen efter covid-19 visar dessutom på behovet av att investera i viktig teknik som 5G, artificiell intelligens (AI), moln, cybersäkerhet, grön teknik och att utnyttja denna teknik i unionen. De gemensamma företagen bör bidra till att främja öppen vetenskap i enlighet med artiklarna 14 och 39 i Horisont Europa-förordningen. Resultat som genereras av alla deltagare kommer att spela en viktig roll i detta avseende och alla deltagare kommer att gynnas av unionsfinansiering genom de resultat som genereras i projektet och åtkomsträttigheter till dessa, även de deltagare som inte har erhållit unionsfinansiering. För att skydda unionens intressen bör därför de gemensamma företagens rätt att invända mot överföring av äganderätt till resultat eller beviljande av en exklusiv licens för resultat också gälla deltagare som inte har erhållit unionsfinansiering. Vid utövandet av denna rätt att invända och i enlighet med proportionalitetsprincipen bör det gemensamma företaget göra en rättvis avvägning mellan unionens intressen och skyddet av de grundläggande rättigheterna när det gäller resultaten för deltagare som inte erhållit finansiering, med beaktande av att dessa deltagare inte erhöll någon unionsfinansiering för den åtgärd som resultaten genererats från. (40) Unionens ekonomiska bidrag bör förvaltas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och reglerna om indirekt förvaltning i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. (41) I förenklingssyfte bör den administrativa bördan minskas för alla parter. Dubbel revision och oproportionerliga mängder dokumentation och rapportering bör undvikas. Revisioner av mottagare av unionsmedel enligt denna förordning bör utföras i enlighet med Horisont Europa-förordningen och andra relevanta unionsfinansieringsprogram. (42) Unionens och de övriga medlemmarnas ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, återkrav av belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, i tillämpliga fall, administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046. Med tanke på den särskilda karaktären hos de åtgärder som genomförs av vissa av de gemensamma företagen och som kräver att de fasas ut över flera år bör det vara möjligt att dela upp fleråriga budgetåtaganden från kommissionen och det berörda gemensamma företaget i årliga delbetalningar. I detta avseende får budgetåtaganden för det gemensamma företaget för ren luftfart, det gemensamma företaget för Europas järnvägar och det gemensamma företaget Sesar 3 delas upp i årliga delbetalningar. Till och med den 31 december 2024 bör det sammanlagda beloppet av dessa budgetåtaganden inte överstiga 50 % av respektive högsta unionsbidrag. Från och med den 1 januari 2025 bör minst 20 % av den sammanlagda budgeten för de återstående åren inte täckas av årliga delbetalningar. (43) Med tanke på de gemensamma företagens särskilda karaktär och nuvarande status bör de även i fortsättningen omfattas av ett separat förfarande för beviljande av ansvarsfrihet. Revisionen av räkenskaperna och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet bör genomföras av revisionsrätten. (44) I enlighet med artikel 10.2 c i Horisont Europa-förordningen bör gemensamma företag ha en tydlig livscykelstrategi. För att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen bör gemensamma företag bildas för en period som löper ut den 31 december 2031 så att de kan utöva sina skyldigheter när det gäller genomförandet av bidrag till dess att de sista indirekta åtgärder som inletts har slutförts. De gemensamma företagen bör finansieras genom unionsprogram inom den fleråriga budgetramen 2021–2027. De gemensamma företagen bör kunna inleda ansökningsomgångar fram till och med den 31 december 2028, i vederbörligen motiverade fall som rör tillgången till återstående budgetmedel från den fleråriga budgetramen 2021–2027. (45) Inom ramen för kommissionens prioritering för den europeiska gröna given, som stöds av meddelandena från kommissionen av den 11 oktober 2018 En hållbar bioekonomi för Europa: En starkare koppling mellan ekonomin, samhället och miljön , av den 28 november 2018 En ren jord åt alla: En europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi , av den 11 mars 2020 En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin: För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa , av den 20 maj 2020 EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 Ge naturen större plats i våra liv , av den 20 maj 2020 Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem och av den 17 oktober 2020 Kemikaliestrategi för hållbarhet: På väg mot en giftfri miljö, bör den europeiska biobaserade sektorn, inklusive små och medelstora företag, regioner och primärproducenter, bli klimatneutral, mer cirkulär och mer hållbar och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Ett starkt, resurseffektivt och konkurrenskraftigt biobaserat innovationsekosystem kan minska beroendet av och påskynda ersättandet av icke-förnybara fossila råvaror och mineralresurser. Den kan utveckla förnybara biobaserade produkter, material, processer och näringsämnen från avfall och biomassa genom hållbarhet och cirkulationsdriven innovation. Ett sådant ekosystem kan också skapa värde från lokala råvaror – inklusive avfall, restprodukter och sidoströmmar – för att skapa arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och utveckling i hela unionen, inte bara i stadsområden utan även i landsbygds- och kustområden där biomassa produceras och som ofta är perifera regioner som sällan drar nytta av industriell utveckling. (46) Det gemensamma företaget för biobaserade industrier, som bildades inom ramen för Horisont 2020, har fokuserat på hållbar resursanvändning, särskilt inom resursintensiva och högeffektiva sektorer som jordbruk, textiltillverkning och byggverksamhet, särskilt med inriktning på lokala aktörer, tillverkare, anläggningar och fabriker. Dess interimsutvärdering som offentliggjordes i oktober 2017 omfattade en uppsättning på 34 tungt vägande rekommendationer som återspeglas i utformningen av det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa som bildats genom denna förordning. Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa är inte en direkt fortsättning på det gemensamma företaget för biobaserad industri utan snarare ett program som bygger på det föregående initiativets resultat och åtgärdar dess brister. I linje med rekommendationerna bör det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa involvera ett bredare spektrum av intressenter, inklusive primärsektorn (nämligen jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk) samt leverantörer av avfall, restprodukter och sidoströmmar, regionala myndigheter och investerare för att förhindra marknadsmisslyckanden och ohållbara biobaserade processer. För att uppnå sina mål bör fonden endast finansiera projekt som respekterar principerna om cirkularitet, hållbarhet och planetens gränser. (47) Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa bör inrätta genomförandegrupper som bör fungera som rådgivande organ och aktivt delta i de strategiska diskussioner som ska fastställa strategin för partnerskapet. Det är av avgörande betydelse att dessa rådgivande organ inkluderas i styrningsstrukturen för att säkerställa ett bredare deltagande och större privata investeringar i den cirkulära biobaserade sektorn. Genomförandegrupperna bör särskilt stödja de strategiska styrelsesammanträdena där industriledare och företrädare för intressenter tillsammans med företrädare på hög nivå från kommissionen ansluter sig till den permanenta styrelsen för att diskutera och fastställa partnerskapets strategiska inriktning. (48) Huvudsyftet med det gemensamma företaget för ren luftfart bör vara att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik så att den kan tas i bruk så snart som möjligt och därmed avsevärt bidra till de ambitiösa målen för begränsning av miljöpåverkan i den europeiska gröna given och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 ( 14 ) ( den europeiska klimatlagen ), nämligen en utsläppsminskning på 55 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer och klimatneutralitet senast 2050 i linje med Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar ( 15 ) . Detta mål kan endast uppnås genom att man påskyndar och optimerar forsknings- och innovationsprocesserna inom flygteknik och förbättrar den globala konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri. Det gemensamma företaget för ren luftfart bör också se till att en renare luftfart förblir säker, trygg och effektiv för lufttransport av passagerare och gods. (49) Det gemensamma företaget för ren luftfart bygger på erfarenheterna från de gemensamma företagen Clean Sky och Clean Sky 2. Det nya europeiska partnerskapet bör vara mer ambitiöst genom att fokusera på att utveckla banbrytande demonstratorer. I linje med resultaten av interimsutvärderingen av det gemensamma företaget Clean Sky 2 bör ett nytt initiativ säkerställa att varje demonstrator följer den kritiska vägen för utvecklingen av kommande luftfartygsprogram så att den teknik som utvecklas verkligen ska kunna användas så snabbt som möjligt, vilket är en nyckelprioritering. Därför bör det nya gemensamma företaget inriktas på att öka synligheten för dess individuella utnyttjandemål och på att stärka det gemensamma företagets övervaknings-, lednings- och rapporteringskapacitet för att återspegla komplexiteten i de forsknings- och innovationsinsatser som krävs för att det europeiska partnerskapet ska nå sina mål. (50) Det gemensamma företaget för ren luftfart bör bygga på ett starkt ledarskap från den europeiska luftfartsindustrin och en mångsidig medlemsbas som sammanför ett brett spektrum av intressenter och idéer runtom i Europa. För att identifiera de mest lovande strategierna och de enheter som är kapabla att följa dem utlyste kommissionen en inbjudan att uttrycka idéer och av potentiella medlemmar. Styrelsen bör ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av denna och framtida inbjudningar för att möjliggöra en snabb utvidgning av gruppen av medlemmar. (51) För att maximera och påskynda effekterna av den forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av de gemensamma företagen för ren luftfart och Sesar 3 när det gäller effektiv utsläppsminskning och digitalisering av luftfartsindustrin bör dessa gemensamma företag eftersträva ett nära samarbete med Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (Easa) i det europeiska partnerskapets arbete, för att säkerställa ett tidigt utbyte av kunskap om ny teknik som utvecklats. Detta samarbete kommer att vara avgörande för att påskynda marknadslanseringen genom att underlätta certifieringsprocessen för resulterande produkter och tjänster i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 ( 16 ) . (52) För att maximera synergierna mellan program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå bör medlemmarna i gruppen med staternas företrädare i det gemensamma företaget för ren luftfart undersöka möjligheterna att på nationell nivå ge ekonomiskt stöd till utmärkta förslag som inte valts ut för finansiering av det gemensamma företaget för ren luftfart på grund av överteckning. (53) Europa står inför utmaningen att behöva spela en ledande roll när det gäller att skynda på miljöomställningen för nästa generation luftfartyg och internalisera samhällskostnaderna för utsläpp av växthusgaser i affärsmodellen för lufttransporter samtidigt som man fortsätter att säkerställa lika villkor för europeiska produkter på den globala marknaden. Därför bör det gemensamma företaget för ren luftfart stödja de europeiska företrädarna i samband med internationell standardisering och internationell lagstiftning. (54) Intresset för vätgas har utvecklats dramatiskt under de senaste fem åren och alla medlemsstater har undertecknat och ratificerat Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar ( Parisavtalet ) vid den 21:a partskonferensen (COP21). Den europeiska gröna given syftar till att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det inte finns några nettoutsläpp av växthusgaser senast 2050. Prioriterade områden är förnybar vätgas, bränsleceller, andra alternativa bränslen och energilagring. Väte är framträdande i meddelandena från kommissionen av den 8 juli 2020 om en vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa och om kraft till en klimatneutral ekonomi: en EU-strategi för integrering av energisystem samt i lanseringen av den europeiska alliansen för ren vätgas som sammanför alla intressenter för att identifiera teknikbehov, investeringsmöjligheter och rättsliga hinder för att bygga upp ett rent vätgasekosystem i unionen som bidrar till att minska det nuvarande beroendet av fossila bränslen och växthusgasutsläppen i relevanta sektorer. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas kan möjliggöra utnyttjandet av resultat från forskning och innovation (FoI) genom investeringsramar, t.ex. den europeiska alliansen för ren vätgas och viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse om vätgas. (55) Särskild forsknings- och innovationsverksamhet med anknytning till vätgastillämpningar har fått stöd sedan 2008, främst genom de gemensamma företagen för bränsleceller och vätgas, nämligen de gemensamma företagen FCH och FCH 2, inom det sjunde ramprogrammet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG ( 17 ) , och Horisont 2020 samt genom traditionella samarbetsprojekt som omfattar alla steg/områden i värdekedjan för vätgas. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör stärka och integrera unionens vetenskapliga kapacitet för att påskynda utvecklingen och förbättringen av avancerade tillämpningar för förnybar vätgas som är färdiga för marknaden för slutanvändare inom energi-, transport-, byggnads- och industrisektorerna. Detta kommer endast att vara möjligt i kombination med en förstärkning av konkurrenskraften i unionens värdekedja för förnybar vätgas, och särskilt små och medelstora företag. (56) För att uppnå de vetenskapliga målen för det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör alla sektorer som berörs av vätgasekonomin ges möjlighet att delta i utarbetandet och genomförandet av dess strategiska forsknings- och innovationsagenda. Åtgärder som vidtas av det gemensamma företaget för förnybar vätgas bör ta hänsyn till omvälvande tekniska utvecklingsvägar som alternativ till konventionell teknik. Den offentliga sektorn bör involveras, särskilt regionala och nationella myndigheter, där de sistnämnda ansvarar för att fastställa klimatstrategier och åtgärder med anknytning till marknadsmekanismer, för att fylla luckorna mellan utveckling av teknik som är färdig för marknaden och storskaligt införande. (57) Det gemensamma företaget för förnybar vätgas inkluderar forskarsamhället i egenskap av medlem av organisationen Hydrogen Europe Research. Något organ som tillhandahåller vetenskaplig rådgivning bör därför inte inrättas. (58) Eftersom vätgas kan användas som bränsle eller energibärare och för lagring av energi är det viktigt att partnerskapet för förnybar vätgas inrättar ett strukturerat samarbete med många andra europeiska partnerskap, särskilt för slutanvändning. Det europeiska partnerskapet för förnybar vätgas bör särskilt samverka med väg- och vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och europeiska partnerskap för rent stål. För detta ändamål bör det inrättas en struktur för rapportering till styrelsen för att säkerställa samarbete och synergier mellan dessa partnerskap på vätgasområdet. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas skulle vara det enda partnerskap som är inriktat på att arbeta med teknik för vätgasproduktion. Samarbetet med partnerskap för slutanvändning bör särskilt inriktas på demonstration av tekniken och gemensamma specifikationer. (59) Järnvägar bidrar till det gemensamma europeiska transportområdet och utgör ett grundläggande inslag i unionens långsiktiga strategi för hållbar utveckling. När det gäller den ekonomiska storleken uppgår den europeiska järnvägssektorns direkta bruttoförädlingsvärde till 69 miljarder EUR och det indirekta värdet till 80 miljarder EUR. 1,3 miljoner personer är direkt anställda inom järnvägssektorn och mer än en miljon indirekt. (60) I meddelandet från kommissionen av den 10 mars 2020 En ny industristrategi för Europa betonas att hållbara och smarta mobilitetsindustrier, till exempel järnvägsindustrin, har både ansvar och potential att driva på den digitala och gröna omställningen, stödja Europas industriella konkurrenskraft och förbättra konnektiviteten. Därför bör alla väg-, järnvägs-, luftfarts- och vattenvägstransporter bidra till en minskning av transportutsläppen med 90 % fram till 2050. En prioritering bör vara att en betydande del av de 75 % av de inre godstransporterna som i dag fraktas på väg flyttas över till järnväg och inre vattenvägar. (61) Det gemensamma företaget Shift2Rail bildades 2014 för att förvalta forsknings-, utvecklings- och valideringsverksamheten inom det föregående Shift2Rail-initiativet genom att kombinera medlemmarnas finansiering från den offentliga och privata sektorn och genom att utnyttja interna och externa tekniska resurser. Det har infört nya former av samarbete, som är förenliga med konkurrensreglerna, mellan intressenter från hela värdekedjan för järnvägen och utanför den traditionella järnvägssektorn och har bidragit till Europeiska järnvägsbyråns erfarenhet och sakkunskap i frågor som rör driftskompatibilitet och säkerhet. (62) Målet för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör vara att skapa ett integrerat europeiskt järnvägsnät med hög kapacitet genom att undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur och tjänster som syftar till att uppnå snabbare utnyttjande och spridning av projekt och innovationer. Detta bör utnyttja digitaliseringens och automatiseringens enorma potential för att minska järnvägarnas kostnader, öka deras kapacitet och öka deras flexibilitet och tillförlitlighet och bör baseras på en solid struktur för referenssystem som delas av sektorn i samordning med Europeiska unionens järnvägsbyrå. (63) Det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör i sin generalplan definiera sin prioriterade forsknings- och innovationsverksamhet, övergripande systemarkitektur och en harmoniserad operativ strategi, inklusive storskalig demonstrationsverksamhet och flaggskeppsområden, som krävs för att påskynda införandet av integrerade, driftskompatibla och standardiserade tekniska innovationer som krävs för att stödja det gemensamma europeiska järnvägsområdet. (64) Järnvägen är ett komplext system med mycket nära samverkan mellan infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag (tågoperatörer) och deras respektive utrustning (infrastruktur och rullande materiel). Det är omöjligt att skapa innovation utan gemensamma specifikationer och strategier i hela järnvägssystemet. Därför bör systempelaren i det gemensamma företaget för Europas järnvägar, som ska samla in underlag från relevanta aktörer både utanför och inom det gemensamma företaget, göra det möjligt för sektorn att konvergera till ett enda operativt koncept och en enda systemarkitektur, inklusive definitionen av de tjänster, funktionella block och gränssnitt som utgör grunden för driften av järnvägssystemet. Den bör tillhandahålla en övergripande ram för att säkerställa att forskningen inriktas på kundernas krav och operativa behov som är gemensamt överenskomna. Output från systempelaren bör stödja driftskompatibilitet för hela järnvägsnätet, inbegripet TEN-T:s stomnät och övergripande nät samt huvudlinjer och regionala linjer som inte ingår i TEN-T. Styrningsmodellen och beslutsprocessen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör återspegla kommissionens ledande roll när det gäller att förena och integrera Europas järnvägssystem, särskilt när det gäller att snabbt och effektivt genomföra det gemensamma operativa konceptet och systemarkitekturen samtidigt som privata partner involveras i rådgivande och tekniska stödfunktioner. (65) För att säkerställa att resultaten av forskning med låg teknisk mognadsgrad används på ett effektivt sätt vid högre tekniska mognadsgrader och i synnerhet av det gemensamma företaget för Europas järnvägar bör programkontoret för det gemensamma företaget för Europas järnvägar genomföra sådan verksamhet. (66) För att säkerställa en snabb övergång och utvidgning av medlemskapet bör styrelsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar vid behov ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av en inbjudan att anmäla intresse som utlysts av kommissionen. (67) Inom ramen för kommissionens prioriteringar för FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 3 för hållbar utveckling, och det gemensamma meddelandet från kommissionen av den 9 mars 2020 med titeln Mot en övergripande strategi för Afrika , har unionen åtagit sig att bidra till att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla, bygga upp ett ännu starkare partnerskap mellan de två kontinenterna och stödja utvecklingen av forsknings- och innovationskapacitet i Afrika. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör ta itu med bristen på lämpliga diagnoser, behandlingar och vacciner, bland annat så kallad medicinsk teknik, för att hantera infektionssjukdomar som hiv, malaria och tuberkulos men även andra fattigdomsrelaterade och försummade infektionssjukdomar som är vanliga i Afrika, särskilt i Afrika söder om Sahara. Covid-19-pandemin har visat att infektionssjukdomar snabbt kan spridas över hela världen på grund av den ökade konnektiviteten i olika regioner i världen, genom världshandel och turism. Att utveckla medicinsk teknik är därför avgörande för att begränsa spridningen av infektionssjukdomar och bekämpa dem när de väl har spridit sig, för att skydda medborgarnas hälsa i de berörda länderna och i unionen. För att uppnå ett starkare globalt ledarskap på hälsoområdet än det föregående EDCTP2-initiativet bör partnerskapets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta insatser mot nya hot i form av infektionssjukdomar, de ökande problemen med antimikrobiell resistens, icke-överförbara sjukdomar och samsjuklighet. (68) För att med moderna tekniska verktyg ta itu med infektionssjukdomar som drabbar Afrika söder om Sahara krävs ett stort antal aktörer och långsiktiga åtaganden. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör förmedla produktivt och hållbart nätverksarbete och samarbete nord–syd och syd–syd samt bygga upp förbindelser med flera organisationer inom den privata och offentliga sektorn för att stärka samarbetet med projekt och institutioner. Programmet bör också bidra till att upprätta nya samarbeten nord–syd- och syd–syd för att genomföra studier i flera länder och på många olika platser i Afrika söder om Sahara. Dessutom bör en regelbunden internationell konferens, forumet för partnerskap mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), utgöra en plattform för forskare och relevanta nätverk från Europa, Afrika och andra länder för att utbyta resultat och idéer och upprätta samarbetsförbindelser. (69) Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör bygga vidare på erfarenheterna från EDCTP- och EDCTP2-programmen och uppnå resultat genom att utnyttja investeringar från unionen, medlemsstaterna, associerade länder och afrikanska länder som inte skulle ha kunnat uppnås enbart av enskilda länder eller genom unionens ramprogram för forskning. EDCTP-sammanslutningen, som företräder de stater som deltar i programmet, bör bidra med kompletterande verksamhet och får bidra ekonomiskt till EDCTP3-programmet och dess genomförande. Den bör ge länderna söder om Sahara möjlighet att delta och medverka i beslutsprocessen på ett meningsfullt sätt, vilket är avgörande för att hantera sjukdomsbördan i länder söder om Sahara. Det gemensamma företaget bör omfatta andra internationella forskningsfinansiärer, till exempel filantroper, läkemedelsindustrin och andra tredjeländer, som bör bidra till partnerskapet som bidragande partner på ad hoc-basis. För att öka programmets effekt bör det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 dessutom ha möjlighet att för särskilda ansökningsomgångar identifiera rättsliga enheter som kan delta i indirekta åtgärder. Det bör vara möjligt att i arbetsprogrammet föreskriva att sådana rättsliga enheter inte skulle vara berättigade till finansiering från det gemensamma företaget. (70) Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 omfattar medlemsstater och associerade länder som medlemmar i EDCTP Association, och någon grupp för staternas företrädare bör därför inte inrättas (71) Det är viktigt att den forskningsverksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 eller på annat sätt omfattas av dess arbetsprogram är helt förenlig med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll, etiska principer som ingår i Världsläkarförbundets Helsingforsdeklaration från 2008, de standarder för god klinisk sed som antagits av den internationella konferensen om harmonisering av tekniska krav för registrering av humanläkemedel, relevant unionslagstiftning och lokala etiska krav i de länder där forskningen ska bedrivas. Dessutom bör det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 kräva att de innovationer och insatser som utvecklas på grundval av resultaten av de indirekta åtgärder som stöds genom programmet är överkomliga och tillgängliga för utsatta befolkningsgrupper. (72) För att det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska lyckas och uppmuntra till deltagande i partnerskapet bör det gemensamma företagets finansiering begränsas till rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstaterna eller associerade länder eller i de stater som ingår i EDCTP-sammanslutningen, i enlighet med Horisont Europa-förordningen. Enheter som är etablerade i länder i Afrika söder om Sahara och andra tredjeländer bör fortfarande kunna delta i ansökningsomgångarna utan att få finansiering. Dessutom bör det vara möjligt för enheter som är etablerade i andra länder än EDCTP3-partnerskapets medlemmar att vara berättigade till finansiering i särskilda ämnen som omfattas av en inbjudan eller vid en inbjudan som avser ett hot mot folkhälsan, om detta föreskrivs i arbetsprogrammet. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 bör vidta alla lämpliga åtgärder, även avtalsmässiga, för att skydda unionens ekonomiska intressen. Man bör sträva efter att ingå vetenskapliga och tekniska avtal med tredjeländer. Om enheter som är etablerade i ett tredjeland utan ett sådant avtal deltar med finansiering i en indirekt åtgärd, bör alternativa åtgärder för att skydda unionens intressen vidtas av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 innan sådana avtal ingås, nämligen åtgärdens ekonomiska samordnare bör vara etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land och förfinansieringsbeloppet och bidragsavtalets bestämmelser om ansvar bör anpassas så att de finansiella riskerna beaktas på lämpligt sätt. (73) Mot bakgrund av kommissionens prioriteringar En ekonomi som fungerar för människor och Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern bör den europeiska industrin, inklusive små och medelstora företag, bli grönare, mer cirkulär, mer digital och samtidigt förbli konkurrenskraftig på global nivå. Kommissionen har betonat den roll som medicintekniska produkter och digital teknik spelar för att hantera nya utmaningar och användningen av e-hälsotjänster för att tillhandahålla hälso- och sjukvård av hög kvalitet tillsammans med en uppmaning om att säkerställa tillgången på läkemedel till överkomliga priser för att tillgodose unionens behov samtidigt som den stöder en innovativ och världsledande europeisk läkemedelsindustri. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa syftar till att bidra till att stärka konkurrenskraften för unionens hälso- och sjukvårdsindustri som är en hörnsten i unionens kunskapsbaserade ekonomi, till ökad ekonomisk aktivitet i utvecklingen av medicinsk teknik, särskilt integrerade hälsolösningar, och därmed fungera som ett verktyg för att öka det tekniska ledarskapet och främja den digitala omvandlingen av våra samhällen. Sådana politiska prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför de viktigaste aktörerna, nämligen den akademiska världen, företag av olika storlek och slutanvändare av hälsoinnovationer, inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap inom forskning och innovation på hälsoområdet. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör bidra till att uppnå målen i Europas cancerplan och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bör vara i överensstämmelse med meddelandena från kommissionen av den 10 mars 2020 En ny industristrategi för EU , av den 10 mars 2020 En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU och av den 25 november 2020 En läkemedelsstrategi för Europa . (74) Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa bygger på erfarenheterna från det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 (det gemensamma företaget IMI2), inklusive det arbete som utförts inom ramen för detta föregående initiativ för att bekämpa covid-19-pandemin. I linje med rekommendationerna i interimsutvärderingen av det gemensamma företaget IMI2 måste ett efterföljande initiativ göra det möjligt för andra industrisektorer att aktivt engagera sig i läkemedelsindustrin för att dra nytta av deras sakkunskap när det gäller att utveckla nya hälso- och sjukvårdsinterventioner. Därför måste industrisektorerna omfatta de biofarmaceutiska, biotekniska och medicintekniska sektorerna, inbegripet företag som är verksamma på det digitala området. Det gemensamma företagets verksamhetsområde bör omfatta förebyggande, diagnos, behandling och sjukdomshantering och måste fastställas med vederbörlig hänsyn till den stora bördan för patienterna eller samhället, eller båda, på grund av sjukdomens allvar eller antalet drabbade personer samt sjukdomens stora ekonomiska konsekvenser för patienterna och för hälso- och sjukvårdssystemen. De finansierade åtgärderna måste tillgodose unionens folkhälsobehov och stödja utvecklingen av framtida hälsoinnovationer som är säkra, människocentrerade, effektiva, kostnadseffektiva och överkomliga för patienter samt hälso- och sjukvårdssystem. (75) För att säkerställa bästa möjliga tillfälle att generera nya vetenskapliga idéer och framgångsrik forsknings- och innovationsverksamhet bör huvudaktörerna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa vara forskare från olika typer av enheter, både offentliga och privata. Samtidigt bör slutanvändare som unionsmedborgare, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare bidra till det gemensamma företagets strategiska utformning och verksamhet och se till att det tillgodoser deras behov. Dessutom bör unionsomfattande och nationella tillsynsmyndigheter, organ för utvärdering av medicinsk teknik och vårdbetalare också på ett tidigt stadium bidra till partnerskapets verksamhet, samtidigt som man ser till att inga intressekonflikter uppstår, för att öka sannolikheten för att resultaten av finansierade åtgärder uppfyller de krav som är nödvändiga för att få genomslag och därmed uppnå de förväntade effekterna. Allt detta bör bidra till att bättre rikta forskningsinsatserna mot områden där behoven inte tillgodosetts. (76) Dagens utmaningar och hot mot hälsan är globala. Därför bör det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa vara öppet för deltagande av internationella akademiska, industriella och reglerande aktörer för att dra nytta av bredare tillgång till data och sakkunskap, reagera på nya hälsorisker och uppnå nödvändiga samhällseffekter, särskilt förbättrade hälsoresultat för unionens medborgare. Samtidigt bör större delen av partnerskapets verksamhet bedrivas i medlemsstaterna och i länder som är associerade till Horisont Europa. (77) Partnerskapets mål bör inriktas på området före det konkurrensutsatta stadiet och därigenom skapa en säker plats för effektivt samarbete mellan företag som är verksamma inom olika medicinska tekniker. För att spegla den integrerande karaktären hos det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, bidra till att bryta barriärerna mellan de olika sektorerna inom hälso- och sjukvårdsindustrin och stärka samarbetet mellan industrin och den akademiska världen bör de flesta av de projekt som finansieras genom det gemensamma företaget vara sektorsövergripande. (78) Termen viktig digital teknik avser elektroniska komponenter och system som ligger till grund för alla viktiga ekonomiska sektorer. Kommissionen betonade behovet av att behärska sådan teknik i Europa, särskilt i samband med genomförandet av europeiska politiska prioriteringar som digitalt ledarskap. Områdets betydelse och de utmaningar som intressenterna i EU står inför kräver skyndsamma åtgärder för att undanröja de svaga länkarna i de europeiska innovations- och värdekedjorna. En mekanism på unionsnivå bör därför inrättas för att kombinera och fokusera medlemsstaternas, unionens och den privata sektorns tillhandahållande av stöd till forskning och innovation om elektroniska komponenter och system. (79) Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör ta upp tydligt definierade ämnen som skulle göra det möjligt för europeiska industrier i stort att utforma, tillverka och använda den mest innovativa tekniken i elektroniska komponenter och system. Strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå är nödvändigt för att hjälpa forskarlag och europeiska industrier att behålla sina nuvarande starka sidor i en mycket konkurrensutsatt internationell miljö och överbrygga klyftan i teknik som är avgörande för en digital omvandling i Europa som återspeglar unionens grundläggande värden som integritet och förtroende, säkerhet och trygghet. Samarbete mellan berörda parter i ekosystemet, som representerar alla delar av värdekedjorna, är avgörande för utvecklingen av ny teknik och en snabb marknadslansering av innovation. Öppenhet och flexibilitet för att integrera relevanta intressenter, särskilt små och medelstora företag, inom framväxande eller angränsande teknikområden eller inom båda är också av avgörande betydelse. (80) Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör kombinera de finansiella och tekniska medel som är nödvändiga för att hantera den ökande innovationstakten på detta område, skapa betydande spridningseffekter för samhället och dela risktagande genom att anpassa strategier och investeringar till ett gemensamt europeiskt intresse. Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade till Horisont Europa på frivillig basis, och sammanslutningar som privata medlemmar som företräder deras ingående enheter: Medlemsstaternas deltagande kommer dessutom att underlätta en enhetlig anpassning till nationella program och strategier, minska överlappningar och fragmentering av insatserna och samtidigt säkerställa synergier mellan intressenter och verksamheter. (81) Vid genomförandet av de deltagande staternas bidrag till sina nationella deltagare i indirekta åtgärder bör det gemensamma företaget för viktig digital teknik ta hänsyn till att de deltagande staterna måste följa strikta nationella budgetregler. I detta avseende bör deltagande stater göra preliminära finansiella åtaganden innan varje årligt arbetsprogram antas och ingå rättsligt bindande avtal med det gemensamma företaget som ålägger deltagande stater att följa betalningsarrangemangen för deras bidrag till indirekta åtgärder under det gemensamma företagets hela livslängd. Sådana avtal bör ingås inom ramen för det årliga budgetförfarandet och det gemensamma företagets programplanering. Styrelsen bör anta det årliga arbetsprogrammet med vederbörlig hänsyn till dessa preliminära åtaganden. De offentliga deltagarnas råd bör välja ut förslag. Först efter dessa steg och i enlighet med det gemensamma företagets finansiella bestämmelser bör utanordnaren göra budgetmässiga och rättsliga åtaganden för dessa indirekta åtgärder. (82) Som en fortsättning på den praxis som etablerats i det gemensamma företaget Ecsel är det nödvändigt med ett undantag från artikel 34 i Horisont Europa-förordningen för att möjliggöra olika finansieringsnivåer beroende på typ av deltagare, särskilt små och medelstora företag och icke vinstdrivande rättsliga enheter samt typen av åtgärd, som alltid ska tillämpas för alla bidragsmottagare från samtliga deltagande stater. Detta bör säkerställa rätt balans mellan intressenternas deltagande i de åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för viktig digital teknik och främja ett större deltagande av små och medelstora företag i enlighet med rekommendationerna i interimsutvärderingen av det gemensamma företaget Ecsel. (83) Det gemensamma företaget för viktig digital teknik omfattar medlemsstater och associerade länder som medlemmar i de offentliga deltagarnas råd, och någon grupp för staternas företrädare bör därför inte inrättas (84) Unionens rättsliga ram för det gemensamma europeiska luftrummet, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 ( 18 ) , syftar till att reformera det europeiska systemet för flygledningstjänst (ATM) genom institutionella, operativa, tekniska och regleringsmässiga åtgärder i syfte att förbättra dess prestationer i fråga om kapacitet, säkerhet, effektivitet och miljöpåverkan. (85) Forsknings- och utvecklingsprojektet för flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet ( Sesar-projektet ), inrättat genom rådets förordning (EG) nr 219/2007 ( 19 ) , syftar till att modernisera flygledningstjänsten och kombinera teknisk och operativ innovation till stöd för det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att tillhandahålla tekniska lösningar för en högpresterande flygledningstjänst senast 2035 för att möjliggöra en ej överbelastad, ännu säkrare och miljö- och klimatvänligare funktion inom luftfartssektorn, i överensstämmelse med den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen. Sesar-projektet omfattar tre sammanhängande, kontinuerliga och föränderliga samarbetsprocesser som definierar, utvecklar och inför innovativa tekniska system och operativa förfaranden som ligger till grund för det digitala europeiska luftrummet enligt den generalplan för den europeiska flygledningstjänsten som avses i rådets beslut 2009/320/EG ( 20 ) . (86) Generalplanen för det europeiska nätet för flygledningstjänst är ett planeringsverktyg för modernisering av flygledningstjänsten i hela Europa som kopplar samman forsknings- och innovationsverksamhet inom flygledning med användningsscenarier för att uppnå prestationsmålen för det gemensamma europeiska luftrummet. (87) Det gemensamma företaget Sesar bildades med målet att förvalta Sesar-projektets utformnings- och utvecklingsfaser genom att kombinera finansiering från den offentliga och privata sektorn från dess medlemmar och genom att utnyttja interna och externa tekniska resurser samt att vid behov verkställa och uppdatera generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten. En ny och effektiv form av samarbete mellan berörda parter i en sektor där framsteg endast är möjliga om alla berörda parter genomför nya lösningar på ett synkroniserat sätt infördes. Med tanke på det framgångsrika inrättandet av Sesar-varumärket bör det nya gemensamma företaget Sesar 3 fortsätta att använda det. (88) Det gemensamma företaget Sesar 3 bör bygga vidare på erfarenheterna från det gemensamma företaget Sesar och fortsätta sin samordnande roll för forskning om flygledningstjänster i unionen. Huvudmålen för det gemensamma företaget Sesar 3 bör vara att stärka och ytterligare integrera forsknings- och innovationskapaciteten i Europa, bidra till att påskynda digitaliseringen av sektorn och göra den mer motståndskraftig och anpassningsbar till variationer i trafiken. Det bör genom innovation stärka konkurrenskraften för bemannade och obemannade lufttransporttjänster och flygledningstjänster för att stödja ekonomisk återhämtning och tillväxt. Det bör utveckla och påskynda marknadslanseringen av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som världens mest effektiva och miljövänliga luftrum att flyga i. (89) Det nya gemensamma företaget Sesar 3 bör kunna utveckla och validera tekniska underlag för att bistå kommissionen med regleringsverksamhet inom flygledningstjänsten, t.ex. utarbeta all teknisk dokumentation för de gemensamma projekt som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, genomföra tekniska studier eller stödja standardiseringsverksamhet. Det bör också säkerställa förvaltningen av generalplanen för den europeiska flygledningstjänsten som godkänts genom beslut 2009/320/EG, inklusive övervakning, rapportering och uppdatering av denna. Dessutom bör kommissionen ha rösträtt i proportion till unionens bidrag till budgeten och minst 25 % av rösterna. Denna struktur säkerställer att kommissionen har en stark förmåga att ur ett politiskt perspektiv styra det arbete som utförs av det gemensamma företaget i samband med dessa uppgifter genom de förstärkta övervakningsmekanismer som inrättats för sådana organ. (90) Deltagandet i det gemensamma företaget Sesar 3 bör vara öppet för bredast möjliga urval och representation av intressenter från alla medlemsstater och länder som är associerade med Horisont Europa, inklusive små och medelstora företag genom olika former av deltagande. Deltagandet bör särskilt säkerställa en lämplig balans mellan utrustningstillverkare för både bemannad och obemannad luftfart, luftrummets användare, leverantörer av flygtrafiktjänster, flygplatser, militära organisationer och yrkesorganisationer och erbjuda möjligheter för små och medelstora företag, den akademiska världen och forskningsorganisationer. För att identifiera de mest lovande strategierna och de enheter som har förmåga att följa dem utlyste kommissionen en inbjudan till intresseanmälan för potentiella medlemmar. Styrelsen bör ha rätt att välja associerade medlemmar på grundval av resultaten av denna inbjudan för att möjliggöra en snabb utvidgning av gruppen av medlemmar. (91) Undervägsavgifterna bärs helt och hållet av luftrummets användare som indirekt bidrar till forsknings- och utvecklingsinsatser som finansieras av viktiga aktörer inom flygledningstjänsten, t.ex. leverantörer av flygtrafiktjänster eller tillverkningsindustrin som bygger och utrustar de flygplan som används av luftrummets användare. Luftrummets användare bör därför ges lämplig representation i styrelsen för det gemensamma företaget Sesar 3. (92) För att säkerställa att resultaten av den förberedande forskningen om flygledningstjänster (låg teknisk mognadsgrad) verkligen används på högre teknisk mognadsgrad och i synnerhet av det gemensamma företaget Sesar 3 bör det gemensamma företagets programkontor leda sådan verksamhet. (93) Eurocontrols verkställande organ har lämplig infrastruktur och nödvändiga stödtjänster för administration, it, kommunikation och logistik. Det gemensamma företaget Sesar 3 bör dra nytta av sådan infrastruktur och sådana tjänster från Eurocontrol. I detta sammanhang finns det få potentiella synergier som skulle kunna uppnås genom en sammanslagning av administrativa resurser med andra gemensamma företag genom ett gemensamt back office. Därför bör det gemensamma företaget Sesar 3 välja att inte omfattas av de back office-arrangemang som inrättas genom denna förordning. (94) I syfte att skapa en bred bas för berörda parter för att säkerställa målen för partnerskapet för smarta nät och tjänster har sammanslutningen för 6G smarta nät och tjänstesektorn (6G Smart Networks and Services Industry Association – 6G-IA) inrättats med utgångspunkt i den föregående sammanslutningen. Den nya branschorganisationen förväntas under de första åren efter inrättandet endast ha ett begränsat antal enheter som ingår och är anknutna men den har som mål att inkludera nya medlemmar från intressentgrupper som är aktiva i värdekedjan för smarta nät och tjänster. Med tanke på dess förväntade blygsamma storlek och inverkan på dess ingående enheter som är små och medelstora företag är det inte hållbart för sammanslutningen att bidra med 50 % av de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster under hela dess livstid, särskilt inte under de första åren efter att det bildats. Dessutom har den kris som orsakats av covid-19-pandemin och dess effekter på ekonomin inneburit utmaningar för de europeiska ekonomiska aktörerna, bland annat på området för informations- och kommunikationsteknik. Det bör därför säkerställas att de privata partnerna i det gemensamma företaget kan fullgöra sina åtaganden samtidigt som villkoren förblir attraktiva och ger nya partner incitament att ansluta sig till sammanslutningen. Den lägsta procentandelen av det årliga ekonomiska bidraget till administrativa kostnader från andra medlemmar än unionen bör därför vara 20 % av de totala årliga administrativa kostnaderna. I synnerhet bör det vara möjligt att ingående enheter som är små och medelstora företag bidrar mindre än större företag. Andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen bör sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att öka sitt bidrag till 50 % av det gemensamma företagets administrativa kostnader under dess livstid. (95) Mot bakgrund av kommissionens prioriteringar för 2019–2024 Ett Europa rustat för den digitala tidsåldern , En ekonomi som verkar för människor och de policymål som anges i dess meddelande Att forma Europas digitala framtid måste Europa utveckla kritisk digital infrastruktur som bygger på 5G-nät och bygga upp sin tekniska kapacitet mot 6G inom en tidsram till 2030. I detta sammanhang har kommissionen betonat den strategiska betydelsen av ett europeiskt partnerskap för smarta nät och tjänster för att tillhandahålla säkra konnektivitetsbaserade tjänster till konsumenter och företag. Dessa prioriteringar kan uppnås genom att man sammanför nyckelaktörerna, nämligen näringslivet, den akademiska världen och offentliga myndigheter, inom ramen för ett europeiskt partnerskap som bygger på resultaten av det föregående offentlig-privata partnerskapet 5G som framgångsrikt har utvecklat 5G-teknik och dito standarder. (96) Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster är utformat för att ta itu med politiska frågor på området digital infrastruktur, stödja utbyggnaden av 5G-infrastrukturen inom ramen för fondens för ett sammanlänkat Europa 2 (FSE2) Digital-program ( FSE2 Digital-programmet ), inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 ( 21 ) och utvidga det tekniska tillämpningsområdet för forskning och innovation för 6G-nät. Det bör, i nära samarbete med medlemsstaterna, stärka svaret på unionens politiska och sociala behov när det gäller energieffektivitet, cybersäkerhet, tekniskt ledarskap, integritet och etik och bör utvidga forsknings- och innovationsområdet från nätverk till molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning som möjliggör tjänster för medborgarna och ett brett spektrum av ekonomiska sektorer som hälso- och sjukvård, transport, tillverkning och medier. (97) De allmänpolitiska mål som rör smarta nät och tjänster kan inte enbart tillgodoses av industrin och kommissionen. Att ta itu med dem ur ett holistiskt och samordnat perspektiv kräver framför allt ett strategiskt engagemang från medlemsstaternas sida som en del av styrningsstrukturen. Styrelsen bör därför ta största möjliga hänsyn till yttrandena från gruppen med staternas företrädare, särskilt när det gäller strategisk vägledning om arbetsprogram och finansieringsbeslut. (98) Avancerade 5G-infrastrukturer kommer att ligga till grund för utvecklingen av ekosystemen för den digitala och gröna omställningen och, i nästa steg, för Europas ståndpunkt att införa 6G-teknik. FSE2 Digital-programmet och programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 ( 22 ) , och InvestEU, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 ( 23 ) , erbjuder möjligheter till utveckling av 5G- och senare 6G-baserade digitala ekosystem. Med tanke på den breda uppsättning offentliga och privata aktörer som deltar i sådana projekt för införande är det viktigt att samordna upprättandet av en strategisk agenda, bidraget till programplaneringen och informationen till och engagemanget från intressenter i samband med sådana program. Som en strategisk grund för dessa uppgifter bör det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster samordna utvecklingen av strategiska införandeagendor för relevanta införandeområden, till exempel 5G-system längs vägar och längs järnvägar. Dessa agendor bör bland annat stödja fastställandet av färdplaner för införande, de viktigaste alternativen för samarbetsmodeller och andra strategiska frågor. (99) Artikel 20.3 i Horisont Europa-förordningen föreskriver att kommissionen eller finansieringsorganet, när så är lämpligt, ska utföra en säkerhetskontroll av förslag som väcker säkerhetsfrågor. (100) I enlighet med rådets slutsatser av den 3 december 2019 och rekommendationen av den 26 mars 2019 om cybersäkerhet i 5G-nät för samordnade åtgärder på unionsnivå offentliggjorde medlemsstaternas samarbetsgrupp för nät- och informationssäkerhet i januari 2020 EU:s verktygslåda med riskreducerande åtgärder för it-säkerhet i 5G-nät ( verktygslådan ). Denna verktygslåda omfattar en uppsättning strategiska och tekniska åtgärder samt stödåtgärder för att minska de huvudsakliga cybersäkerhetsriskerna i 5G-nät som har identifierats i unionens samordnade riskbedömningsrapport och för att ge vägledning för urvalet av åtgärder som bör prioriteras i begränsningsplaner på nationell nivå och unionsnivå. I kommissionens meddelande av den 29 januari 2020 om genomförandet av EU:s verktygslåda godkänns alla åtgärder och riktlinjer som anges i verktygslådan och betonas behovet av begränsningar, inklusive uteslutande när så krävs, för leverantörer som anses vara högriskleverantörer på grundval av de faktorer som anges i unionens samordnade riskbedömning samt åtgärder för att undvika beroende av dessa leverantörer. Där fastställs också en rad särskilda åtgärder för kommissionen, särskilt för att säkerställa att deltagandet i unionens finansieringsprogram på relevanta teknikområden kommer att vara beroende av att säkerhetskraven uppfylls genom att säkerhetsvillkor används och genomförs fullt ut. Därför bör det vid genomförandet av denna förordning införas lämpliga bestämmelser som återspeglar säkerhetsåtgärderna genom åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget SNS och, på grundval av dess rekommendationer, av andra finansieringsorgan som genomför andra unionsprogram på området smarta nät och tjänster. (101) De gemensamma företagen inom ramen för Horisont 2020 bildades för en period fram till och med den 31 december 2024. De gemensamma företagen bör fortsätta att stödja respektive forskningsprogram genom att genomföra de återstående åtgärder som inletts eller fortsatt enligt rådets förordningar (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014 ( 24 ) , (EU) nr 558/2014 ( 25 ) , (EU) nr 559/2014 ( 26 ) , (EU) nr 560/2014 ( 27 ) , (EU) nr 561/2014 ( 28 ) och (EU) nr 642/2014 ( 29 ) och i enlighet med de förordningarna fram till dess att de avvecklas. Av rättssäkerhetsskäl och tydlighetsskäl bör dessa förordningar därför upphävas. (102) Unionen bör agera endast om det finns en påvisbar fördel att åtgärder på unionsnivå är mer effektiva än åtgärder som vidtas på nationell, regional eller lokal nivå. De gemensamma företagen är inriktade på områden där det finns ett påvisbart mervärde med att agera på unionsnivå på grund av omfattningen, hastigheten och omfattningen av de insatser som krävs för att unionen ska kunna uppfylla sina långsiktiga mål enligt EUF-fördraget och uppfylla sina strategiska politiska prioriteringar och åtaganden. Dessutom bör de föreslagna gemensamma företagen ses som ett komplement till och stärka den nationella och subnationella verksamheten på samma område. (103) Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, för att undvika onödigt dubbelarbete, upprätthålla en kritisk massa och säkerställa att offentlig finansiering används på bästa sätt, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (104) För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd på de relevanta politikområdena bör denna förordning av brådskande skäl träda i kraft samma dag som den offentliggörs. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. FÖRSTA DELEN GEMENSAMMA BESTÄMMELSER AVDELNING I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Innehåll Genom denna förordning bildas nio gemensamma företag i den mening som avses i artikel 187 i EUF-fördraget för genomförandet av de institutionaliserade europeiska partnerskap som avses i artikel 10.1 c i Horisont Europa-förordningen. Den fastställer deras mål och uppgifter, medlemskap, organisation och andra verksamhetsregler. Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: 1. annan medlem än unionen : varje deltagande stat, privat medlem eller internationell organisation som är medlem i ett gemensamt företag. 2. grundande medlem : en rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat, ett land som är associerat till Horisont Europa eller en internationell organisation som identifieras som medlem i ett gemensamt företag i denna förordning eller i en av dess bilagor. 3. associerad medlem : en rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat, ett land som är associerat till Horisont Europa eller en internationell organisation som ansluter sig till ett gemensamt företag genom att underteckna ett skriftligt åtagande i enlighet med artikel 6.3 och med förbehåll för ett godkännande i enlighet med artikel 7. 4. deltagande stat : en medlemsstat eller ett land som är associerat till Horisont Europa efter anmälan om att delta i verksamheten i det berörda gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande. 5. privat medlem : en rättslig enhet som inrättats enligt offentligrättslig eller privaträttslig lagstiftning som är medlem i ett gemensamt företag och som inte är unionen, en deltagande stat eller en internationell organisation. 6. ingående enheter : de enheter som ingår i en privat medlem i ett gemensamt företag, i de fall där den privata medlemmen är en sammanslutning i enlighet med den medlemmens stadgar. 7. bidragande partner : ett land, en internationell organisation eller en annan rättslig enhet än en medlem i ett gemensamt företag, eller en ingående enhet i en medlem eller en anknuten enhet till endera av dessa, som stöder ett gemensamt företags mål inom dess specifika forskningsområde och vars ansökan har godkänts i enlighet med artikel 9. 8. naturabidrag till operativ verksamhet : bidrag från privata medlemmar, ingående enheter eller anknutna enheter till endera av dessa, internationella organisationer och bidragande partner, bestående av de stödberättigande kostnader som de ådrar sig vid genomförandet av indirekta åtgärder minus bidraget till dessa kostnader från det gemensamma företaget och de deltagande staterna i det gemensamma företaget. 9. kompletterande verksamhet : en verksamhet som ingår i den årliga planen för kompletterande verksamhet som bifogas till huvuddelen av arbetsprogrammet, som inte får ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget men som bidrar till dess mål och är direkt kopplad till utnyttjandet av resultat från projekt inom det gemensamma företaget eller dess föregående initiativ eller som har ett betydande mervärde för unionen. 10. naturabidrag till kompletterande verksamhet : bidrag från de privata medlemmarna, ingående enheter eller anknutna enheter till endera av dessa, och från internationella organisationer, bestående av deras kostnader för att genomföra kompletterande verksamhet minus eventuella bidrag till dessa kostnader från unionen och från de deltagande staterna i det gemensamma företaget. 11. föregående initiativ : ett partnerskap inom ett av de områden som omfattas av ett gemensamt företag som fått ekonomiskt stöd från något av unionens tidigare ramprogram för forskning. 12. den strategiska forsknings- och innovationsagendan : ett dokument som omfattar löptiden för Horisont Europa och som anger de viktigaste prioriteringarna och de väsentliga tekniker och innovationer som krävs för att uppnå ett gemensamt företags mål. 13. arbetsprogram : det dokument som avses i artikel 2.25 i Horisont Europa-förordningen. 14. intressekonflikt : en situation som inbegriper en aktör i budgetförvaltningen eller annan person som avses i artikel 61 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. 15. ny deltagare : en enhet som för första gången är mottagare av ett bidrag som tilldelas av ett enskilt gemensamt företag eller dess föregående initiativ och som inte är en grundande medlem av detta gemensamma företag eller dess föregående initiativ. Artikel 3 Bildande 1. Följande gemensamma företag bildas som unionsorgan för en period som löper ut den 31 december 2031 och finansieras inom den fleråriga budgetramen 2021–2027: a) Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa. b) Det gemensamma företaget för ren luftfart. c) Det gemensamma företaget för förnybar vätgas. d) Det gemensamma företaget för Europas järnvägar. e) Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. f) Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. g) Det gemensamma företaget för viktig digital teknik. h) Det gemensamma företaget Sesar 3. i) Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. 2. De unionsorgan som avses i punkt 1 ska tillsammans benämnas de gemensamma företagen . 3. För att ta hänsyn till löptiden för Horisont Europa ska ansökningsomgångar inom ramen för gemensamma företag inledas senast den 31 december 2027. I vederbörligen motiverade fall får ansökningsomgångar inledas senast den 31 december 2028. 4. De gemensamma företagen ska vara juridiska personer. De ska i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt lagstiftningen i medlemsstaten i fråga. De ska särskilt kunna förvärva och avyttra lös och fast egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. 5. De gemensamma företagen ska ha sitt säte i Bryssel i Belgien. 6. Om inget annat anges ska bestämmelserna i första delen och tredje delen tillämpas på alla gemensamma företag. Bestämmelserna i andra delen ska i förekommande fall tillämpas på enskilda gemensamma företag. 7. Vid tillämpning av första och tredje delarna, och om inget annat anges, ska en hänvisning till ett enskilt gemensamt företag eller organ avse varje gemensamt företag eller varje motsvarande organ inom de enskilda gemensamma företagen och dess befogenheter i förhållande till andra organ inom samma gemensamma företag. AVDELNING II DE GEMENSAMMA FÖRETAGENS FUNKTIONSSÄTT KAPITEL 1 Mål och uppgifter Artikel 4 Mål och principer 1. De gemensamma företag som anges i artikel 3 i denna förordning ska bidra till de allmänna och specifika mål för Horisont Europa-förordningen som anges i artikel 3 i den förordningen. 2. De gemensamma företagen ska, genom partnernas deltagande och engagemang i utformningen och genomförandet av ett program för forsknings- och innovationsverksamhet med europeiskt mervärde, gemensamt uppnå följande allmänna mål: a) Stärka och integrera den vetenskapliga och tekniska kapaciteten samt innovationsförmågan och underlätta samarbetsförbindelser i hela unionen för att stödja skapande och spridning av högkvalitativa nya kunskaper och färdigheter, särskilt i syfte att möta globala utmaningar, säkerställa och öka unionens konkurrenskraft, det europeiska mervärdet, resiliensen och hållbarheten och bidra till ett förstärkt europeiskt forskningsområde (ERA). b) Säkerställa ett hållbart globalt ledarskap och resiliens för unionens värdekedjor inom viktig teknik och viktiga industrier, i linje med EU:s industristrategi och SMF-strategi, den europeiska gröna given, den europeiska återhämtningsplanen och annan relevant unionspolitik. c) Utveckla och påskynda spridningen av innovativa lösningar i hela unionen för att ta itu med klimat-, miljö- och hälsoutmaningar, digitala utmaningar och andra globala utmaningar, och därigenom bidra till unionens strategiska prioriteringar, påskynda unionens ekonomiska tillväxt och främja innovationsekosystemet, och samtidigt uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling och uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2050, i linje med Parisavtalet, och därigenom förbättra livskvaliteten för europeiska medborgare. 3. De gemensamma företagen ska uppnå följande specifika mål: a) Öka den kritiska massan och den vetenskapliga och tekniska kapaciteten och kompetensen inom samverkande, sektorsövergripande, tvärpolitisk, gränsöverskridande och tvärvetenskaplig forskning och innovation i hela unionen och underlätta integrationen av dem i europeiska ekosystem. b) Påskynda såväl den gröna och digitala omställningen som den ekonomiska och sociala omställningen samt samhällsomställningen inom områden och sektorer av strategisk betydelse för unionens prioriteringar, särskilt för att senast 2030 minska utsläppen av växthusgaser i enlighet med de klimat- och energimål som fastställts i linje med den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen. c) Förbättra kapaciteten och resultaten vad gäller forskning och innovation i befintliga och nya europeiska innovationsekosystem och ekonomiska värdekedjor, inbegripet i nystartade företag och SMF. d) Påskynda införandet, tillämpningen och spridningen av innovativa lösningar, tekniker, tjänster och färdigheter i förstärkta europeiska forsknings- och innovationsekosystem och industriella ekosystem, bland annat genom ett brett och tidigt engagemang och gemensamt skapande med slutanvändare, däribland små och medelstora företag och nystartade företag, allmänheten och tillsyns- och standardiseringsorgan. e) Åstadkomma miljö-, energi-, resursbesparings-, samhälls-, cirkularitets- och produktivitetsförbättringar i nya produkter, tekniker, tillämpningar och tjänster genom utnyttjande av unionens kapacitet och resurser. 4. De gemensamma företagen ska också ha de övriga mål som anges i andra delen. 5. Vid genomförandet av Horisont Europa-förordningen ska de gemensamma företagen respektera de principer som anges i artikel 7 i den förordningen. 6. De gemensamma företagen ska uppfylla de villkor och kriterier för europeiska partnerskap som anges i artikel 10 i och bilaga III till Horisont Europa-förordningen. Artikel 5 Operativa mål och uppgifter 1. De gemensamma företagen ska ha följande operativa mål i enlighet med kriterierna i bilaga III till Horisont Europa-förordningen, och de ska bidra till de operativa målen för Horisont Europa enligt det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa: a) Stärka och sprida spetskompetens, bland annat genom att främja ett bredare deltagande och uppmuntra till samarbetsförbindelser i hela unionen. b) Stärka vetenskaplig spetskompetens, bland annat genom att när så är relevant beakta de senaste resultaten från grundforskning och spetsforskning vid genomförandet av sin verksamhet. c) Stimulera forsknings- och innovationsverksamhet i små och medelstora företag och bidra till att skapa och skala upp innovativa företag, särskilt nystartade företag, små och medelstora företag och i undantagsfall små midcap-bolag. d) Stärka kopplingen mellan forskning, innovation och, i tillämpliga fall, utbildningspolitik och andra politikområden, inbegripet komplementaritet med forsknings- och innovationspolitik och forsknings- och innovationsverksamhet på nationell och regional nivå samt på unionsnivå. e) Stärka jämställdhetsintegreringen, bland annat integreringen av jämställdhetsaspekten i forskningens och innovationens innehåll. f) Öka samarbetet inom europeisk forskning och innovation och mellan sektorer och discipliner, inbegripet samhällsvetenskap och humaniora. g) Stärka det internationella samarbetet till stöd för unionens politiska mål och internationella åtaganden. h) Öka allmänhetens medvetenhet om och acceptans av nya lösningar samt möta efterfrågan på och uppmuntra spridning och användning av dessa genom att, där så är lämpligt, involvera allmänheten och olika slutanvändare i processer för gemensam utformning och gemensamt skapande. i) Uppmuntra utnyttjandet av forsknings- och innovationsresultat och aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för mobilisering av privata investeringar och för policyutveckling. j) Påskynda industriell omställning och resiliens i värdekedjorna, bland annat genom förbättrad förmåga till innovation och genom främjande av digital teknik. k) Stödja ett på vetenskaplig evidens baserat genomförande av relaterad unionspolitik samt reglerings- och standardiseringsverksamhet och hållbara investeringar på nationell, europeisk och global nivå. 2. De gemensamma företagen ska utföra följande uppgifter genom att tillämpa ett systematiskt tillvägagångssätt för att uppnå målen: a) Tillhandahålla ekonomiskt stöd, främst i form av bidrag, till indirekta forsknings- och innovationsåtgärder som valts ut efter öppna, transparenta och konkurrensutsatta ansökningsomgångar, utom i vederbörligen motiverade fall som anges i deras arbetsprogram i syfte att fastställa ytterligare villkor som kräver deltagande av medlemmar i det gemensamma företaget eller deras ingående eller anknutna enheter. b) Utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap, bland annat genom att vid behov avsätta en del av det gemensamma företagets budget till gemensamma ansökningsomgångar. c) Eftersträva och maximera synergier med och, när så är lämpligt, möjligheter till ytterligare finansiering från relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå, särskilt med sådana som stöder spridningen och användningen av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling, t.ex. de sammanhållningspolitiska fonderna eller de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. d) Säkerställa att deras verksamhet bidrar till den strategiska fleråriga planeringen, rapporteringen, övervakningen och utvärderingen samt till uppfyllandet av andra krav i Horisont Europa enligt artiklarna 50 och 52 i Horisont Europa-förordningen, t.ex. genomförandet av den gemensamma ramen för återkoppling. e) Främja små och medelstora företags och nystartade företags deltagande i deras verksamhet och säkerställa tillhandahållandet av aktuell information till dem, i linje med målen för Horisont Europa. f) Utveckla en målinriktad strategi inom sin strategiska forsknings- och innovationsagenda för att genomföra åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer, och för att utvidga nätverk för samverkan. g) Uppbåda de offentliga och privata resurser som krävs för att uppnå de mål som anges i den här förordningen. h) Övervaka framstegen mot uppnåendet av de mål som anges i denna förordning och i enlighet med bestämmelserna i artikel 50 i och bilagorna III och V till Horisont Europa-förordningen. i) Fastställa och genomföra sitt arbetsprogram. j) Upprätthålla kontakter med bredast möjliga urval av intressenter, inbegripet, men inte begränsat till, decentraliserade byråer, forskningsorganisationer och lärosäten, slutanvändare och offentliga myndigheter, särskilt i syfte att fastställa prioriteringarna och verksamheterna för varje gemensamt företag samt säkerställa transparens, öppenhet och delaktighet, och samhällsnytta. k) Delta i verksamhet för information, kommunikation, offentliggörande, spridning och utnyttjande genom tillämpning, efter nödvändiga ändringar, av artikel 51 i Horisont Europa-förordningen, inbegripet genom att i god tid göra detaljerade och enhetliga uppgifter om resultaten av finansierad forsknings- och innovationsverksamhet tillgängliga och åtkomliga i en gemensam e-databas för Horisont Europa. l) Ge kommissionen det tekniska, vetenskapliga och administrativa stöd som krävs för att den ska kunna utföra sina uppgifter i syfte att säkerställa att de särskilda områden som omfattas av det gemensamma företaget fungerar väl och utvecklas i unionen. m) Bidra till att utveckla effektivare förbindelselänkar mellan vetenskap och politik, främja öppen vetenskap genom att säkerställa ett bättre utnyttjande av resultat och tillgodose policybehov, samt underlätta snabbare utnyttjande, spridning och användning av resultat i enlighet med artiklarna 14 och 39 i Horisont Europa-förordningen. n) Identifiera och rapportera, i linje med den gemensamma ramen för återkoppling och med strategier och åtgärder till stöd för målen i den europeiska gröna given, relevant kunskap som förvärvats genom förvaltningen av forsknings- och innovationsprojekt och deras resultat till kommissionen, för att tjäna som underlag för övervakning, utvärdering och vid behov korrigering av befintliga policyåtgärder eller utformning av nya policyinitiativ och beslut. o) Stödja kommissionen i utarbetandet och tillämpningen av solida och vetenskapsbaserade tekniska granskningskriterier i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) 2020/852 om hållbara investeringar, genom att övervaka och bedöma deras genomförande inom den ekonomiska sektor som de är verksamma i, för att vid behov ge relevant återkoppling för policyarbetet. p) Beakta principen om att inte orsaka betydande skada i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 när det gäller de gemensamma företagens verksamhet som omfattas av den förordningens tillämpningsområde, och i relevanta fall beakta bestämmelserna i den förordningen för att förbättra tillgången till hållbar finansiering. q) Utföra alla andra uppgifter som krävs för att uppnå målen enligt denna förordning. 3. Utöver de uppgifter som anges i denna artikel och i andra delen får de gemensamma företagen anförtros genomförandet av ytterligare uppgifter som kräver kumulativ, kompletterande eller kombinerad finansiering från flera unionsprogram. KAPITEL 2 Medlemmar, bidragande partner och bidrag Artikel 6 Medlemmar 1. Medlemmarna i de gemensamma företag som anges i artikel 3 ska vara unionen, företrädd av kommissionen, och någon av följande, enligt andra delen: a) Deltagande stater. b) Grundande medlemmar. c) Associerade medlemmar. 2. Medlemskap i ett gemensamt företag får inte överlåtas till tredje part utan förhandsmedgivande från den styrelse som avses i kapitel 3 avsnitt 1 i denna avdelning. 3. Ett skriftligt åtagande ska undertecknas av de grundande och de associerade medlemmarna, med uppgifter om medlemskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och varaktighet samt de grundande och associerade medlemmarnas bidrag till det gemensamma företaget, inbegripet en uppgift om den planerade kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b. Artikel 7 Urval av associerade medlemmar 1. Gemensamma företag får utlysa öppna och transparenta inbjudningar till intresseanmälan för att välja ut associerade medlemmar som har potential att bidra till att de gemensamma företagens mål uppnås. Gemensamma företag vars grundande medlemmar anges i bilagorna I, II och III ska utlysa sådana inbjudningar. Inbjudan till intresseanmälan ska ange de nyckelkapaciteter som krävs för att uppnå det gemensamma företagets mål och får begära att sökande tillhandahåller uppgifter om sina potentiella bidrag. Alla ansökningsomgångar ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats och meddelas via alla lämpliga kanaler, i tillämpliga fall även via gruppen med staternas företrädare, för att säkerställa bredast möjliga deltagande så att det gemensamma företagets mål kan uppnås. 2. Den verkställande direktören ska bedöma ansökningarna om medlemskap med bistånd av oberoende experter och, i tillämpliga fall, relevanta organ inom det gemensamma företaget, på grundval av dokumenterad kunskap, erfarenhet och mervärde hos sökanden när det gäller att uppnå det gemensamma företagets mål, sökandens finansiella sundhet och långsiktiga åtagande beträffande ekonomiska bidrag och naturabidrag till det gemensamma företaget, och med beaktande av potentiella intressekonflikter. 3. Styrelsen ska bedöma och godkänna eller avslå ansökningar om medlemskap. Artikel 8 Förändringar av eller uppsägning av medlemskap 1. Varje medlem i ett gemensamt företag får säga upp sitt medlemskap i det gemensamma företaget. Uppsägningen ska träda i kraft och bli oåterkallelig sex månader efter anmälan till den verkställande direktören för det gemensamma företaget, som ska informera övriga medlemmar. Från och med dagen för uppsägningen ska medlemmen befrias från alla skyldigheter utom dem som godkänts av eller uppstått hos det gemensamma företaget innan medlemskapet sägs upp, om inte annat överenskommits. 2. Varje privat medlem ska i god tid underrätta det gemensamma företaget om alla sammanslagningar eller förvärv mellan medlemmar som sannolikt berör det gemensamma företaget, eller om en enhet som inte är medlem i det gemensamma företaget övertar en medlem. 3. Styrelsen ska besluta huruvida medlemskapet för en medlem som avses i punkt 2 ska sägas upp, i syfte att säkerställa kontinuiteten i verksamheten och skydda unionens eller det gemensamma företagets intressen. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig senast sex månader efter styrelsens beslut eller den dag som anges i beslutet, beroende på vilket som inträffar först. Den eller de berörda medlemmarna får inte delta i omröstningen i styrelsen. 4. Varje privat medlem ska i god tid underrätta det gemensamma företaget om alla andra betydande förändringar av dess ägande, kontroll eller sammansättning. Om kommissionen anser att ändringen sannolikt berör unionens eller det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning, får den föreslå att styrelsen säger upp den berörda privata medlemmens medlemskap. Styrelsen ska besluta om uppsägning av den berörda privata medlemmens medlemskap. Den berörda privata medlemmen får inte delta i omröstningen i styrelsen. 5. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig senast sex månader efter styrelsens beslut eller den dag som anges i beslutet, beroende på vilket som inträffar först. 6. Styrelsen får säga upp medlemskapet för en medlem som inte fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning. Förfarandet i artikel 28.6 ska gälla i tillämpliga delar. 7. Kommissionen får i förekommande fall begära att privata medlemmar vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa att unionens och det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning tillvaratas. 8. Om ett medlemskap ändras eller sägs upp ska det gemensamma företaget omedelbart på sin webbplats offentliggöra en uppdaterad förteckning över sina medlemmar och ange vilket datum ändringen träder i kraft. 9. När så är lämpligt, och med förbehåll för artikel 16.3, ska styrelsen besluta om en omfördelning av rösträtterna i styrelsen på grund av att ett medlemskap ändras eller sägs upp. Artikel 9 Bidragande partner 1. Varje kandidat som önskar bli bidragande partner enligt definitionen i artikel 2.7 ska lämna in ett godkännandebrev till styrelsen. Godkännandebrevet ska ange partnerskapets omfattning i fråga om innehåll, verksamhet och verksamhetens varaktighet samt redogöra för sökandens bidrag till det gemensamma företaget. 2. Styrelsen ska bedöma godkännandebrevet och godkänna eller avslå ansökan. 3. Bidragande partner ska inte ha rösträtt i ett gemensamt företags styrelse. Artikel 10 Unionens ekonomiska bidrag 1. Unionens ekonomiska bidrag till de gemensamma företagen, inklusive anslag från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), ska täcka administrativa kostnader och driftskostnader upp till de högsta belopp som anges i andra delen, förutsatt att detta belopp åtminstone matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från deras ingående eller anknutna enheter. 2. Unionens bidrag, enligt vad som anges i andra delen, får utökas med bidrag från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa i enlighet med artikel 16.5 i Horisont Europa-förordningen, förutsatt att det totala belopp som unionens bidrag utökas med åtminstone matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från deras ingående eller anknutna enheter. 3. Unionens bidrag ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts för det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa i enlighet med artikel 62.1 c iv och artikel 154 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 när det gäller sådana organ som avses i artikel 71 i den förordningen. 4. Ytterligare unionsmedel som kompletterar det bidrag som avses i punkt 3 i den här artikeln får anförtros de gemensamma företagen i enlighet med artikel 62.1 c iv och artikel 154 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. 5. För bidrag som motsvarar ytterligare uppgifter som anförtrotts ett gemensamt företag i enlighet punkt 4 i den här artikeln eller artikel 5.3 i den här förordningen ska kraven i artikel 155 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 tillämpas. 6. Ytterligare bidrag från unionsprogram för ytterligare uppgifter som anförtrotts ett gemensamt företag i enlighet med punkt 4 i den här artikeln eller artikel 5.3 ska inte tas med i beräkningen av unionens högsta ekonomiska bidrag enligt andra delen. Artikel 11 Bidrag från andra medlemmar än unionen och bidragande partner 1. Om inte annat anges i andra delen ska bidragen från privata medlemmar bestå av ekonomiska bidrag och något av följande: a) Naturabidrag till operativ verksamhet. b) Naturabidrag till kompletterande verksamhet, som godkänts av styrelsen i enlighet med artikel 17.2 n. 2. Om inte annat anges i andra delen ska de privata medlemmarna senast den 31 maj varje år till respektive styrelse rapportera värdet på de bidrag som avses i punkt 1 b och som lämnats under varje föregående räkenskapsår. Vid värdering av dessa bidrag ska kostnaderna fastställas i enlighet med sedvanliga kostnadsredovisningsmetoder för de berörda enheterna samt tillämpliga redovisningsstandarder i det land där enheten är etablerad, tillämpliga internationella redovisningsstandarder och IFRS-standarder. Kostnaderna ska styrkas av ett oberoende revisionsorgan som utnämnts av den berörda enheten och ska inte granskas av det berörda gemensamma företaget eller något annat unionsorgan. Värderingsmetoden får kontrolleras av det berörda gemensamma företaget om bestyrkandet skulle ge upphov till osäkerhet. I vederbörligen specificerade fall får styrelsen tillåta användning av klumpsummor eller enhetskostnader för värdering av dessa bidrag. 3. Bidragen från de deltagande staterna ska bestå av ekonomiska bidrag. De deltagande staterna ska senast den 31 januari varje år rapportera till styrelsen om de ekonomiska bidrag som lämnats under det föregående räkenskapsåret. 4. Bidragen från internationella organisationer ska bestå av ekonomiska bidrag och naturabidrag till operativ verksamhet, om inte annat anges i andra delen. 5. Bidragen från bidragande partner ska motsvara de belopp de har ingått åtaganden om i godkännandebrevet när de blev bidragande partner och ska bestå av ekonomiska bidrag och naturabidrag till operativ verksamhet. 6. Kommissionen får avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag till ett gemensamt företag eller inleda det avvecklingsförfarande som avses i artikel 45 i något av följande fall: a) Om det berörda gemensamma företaget inte uppfyller villkoren för tilldelning av unionens bidrag. b) Om andra medlemmar än unionen, eller deras ingående eller anknutna enheter, inte bidrar, endast delvis bidrar eller inte iakttar de tidsfrister som anges i punkt 2 beträffande det bidrag som avses i punkterna 1, 4 och 5 i denna artikel. c) Till följd av de utvärderingar som avses i artikel 171.2. 7. Kommissionens beslut att avsluta, proportionellt minska eller tillfälligt dra in unionens ekonomiska bidrag ska inte hindra utbetalningen av ersättning för stödberättigande kostnader som redan uppstått hos andra medlemmar än unionen innan beslutet anmälts till det gemensamma företaget. 8. I enlighet med det förfarande som anges i artikel 28.6 ska varje annan medlem i det gemensamma företaget än unionen som inte uppfyller sina åtaganden avseende de bidrag som avses i denna förordning fråntas sin rösträtt i styrelsen till dess att skyldigheterna har uppfyllts. Om en sådan medlem inte fullgjort sina skyldigheter vid utgången av ytterligare en sexmånadersperiod ska medlemskapet återkallas, såvida inte styrelsen beslutar något annat i vederbörligen motiverade fall. Den berörda enheten får inte delta i omröstningen i styrelsen. Artikel 12 Förvaltning av bidrag från de deltagande staterna 1. Varje deltagande stat ska göra ett preliminärt åtagande om beloppet på de nationella ekonomiska bidragen till det gemensamma företaget. Ett sådant åtagande ska göras innan arbetsprogrammet antas. Utöver de kriterier som anges i artikel 22 i Horisont Europa-förordningen får arbetsprogrammet, som en bilaga, innehålla kriterier för nationella rättsliga enheters deltagande Varje deltagande stat ska ge det gemensamma företaget i uppdrag att utvärdera förslagen i enlighet med Horisont Europa-förordningen. Urvalet av förslag ska baseras på den rangordning som utvärderingskommittén tillhandahåller. Det organ som är ansvarigt för urvalet får avvika från denna rangordning i vederbörligen motiverade fall som anges i arbetsprogrammet för att säkerställa övergripande konsekvens inom ramen för portföljstrategin. Varje deltagande stat ska ha vetorätt i alla frågor som rör användningen av dess egna nationella finansiella bidrag till det gemensamma företaget för sökande som är etablerade i dessa deltagande stater, på grundval av nationella strategiska prioriteringar. 2. Varje deltagande stat ska ingå en eller flera administrativa överenskommelser med det gemensamma företaget om fastställande av samordningsmekanismen för betalning av och rapportering om bidrag till sökande som är etablerade i den deltagande staten. Denna överenskommelse ska innehålla betalningsplanen, betalningsvillkoren samt rapporterings- och revisionskraven. Varje deltagande stat ska sträva efter att synkronisera sin betalningsplan och rapportering och sina revisioner med det gemensamma företagets och anpassa sina regler för stödberättigande kostnader till reglerna för Horisont Europa. 3. I den överenskommelse som avses i punkt 2 får varje deltagande stat ge det gemensamma företaget i uppdrag att betala ut dess bidrag till bidragsmottagarna. Efter det att förslagen har valts ut ska den deltagande staten göra åtaganden om det belopp som behövs till betalningarna. Den deltagande statens revisionsmyndigheter får granska de nationella bidragen. KAPITEL 3 De gemensamma företagens organisation Artikel 13 Synergier och effektivitet för back office-arrangemang 1. Gemensamma företag ska inom ett år från dagen för denna förordnings ikraftträdande handha back office-arrangemang genom att ingå tjänstenivåavtal, om inte annat anges i andra delen och med förbehåll för behovet att garantera en likvärdig skyddsnivå för unionens ekonomiska intressen när uppgifter som rör budgetgenomförandet anförtros åt gemensamma företag. Dessa arrangemang ska åtminstone omfatta följande områden, med förbehåll för bekräftad bärkraft och efter en genomgång av resurserna: a) HR-support. b) Rättsligt stöd. c) Informations- och kommunikationsteknik. d) Redovisning (exklusive likvida medel). e) Kommunikation. f) Logistik, evenemang och förvaltning av sammanträdeslokaler. g) Stöd till revisions- och bedrägeribekämpningsstrategi. 2. De back office-arrangemang som avses i punkt 1 ska tillhandahållas av ett eller flera utvalda gemensamma företag till alla de övriga. Inbördes relaterade arrangemang ska behållas inom samma gemensamma företag i den utsträckning som är lämplig för att genomföra de berörda uppgifterna på ett effektivt och ändamålsenligt sätt i syfte att säkerställa en sammanhängande organisationsstruktur. 3. De tjänstenivåavtal som avses i punkt 1 ska göra det möjligt att överföra anslag eller ersätta kostnader för tillhandahållandet av gemensamma tjänster mellan de gemensamma företagen. 4. Utan att det påverkar omplaceringen till andra uppgifter inom det gemensamma företaget eller andra administrativa arrangemang, som inte påverkar anställningsavtal, får personal som arbetar med de uppgifter som överförts för back office-arrangemangen, som förvaltas av ett annat gemensamt företag, överföras till det senare gemensamma företaget. Om en av de berörda anställda skriftligen vägrar, får det gemensamma företaget säga upp dennes anställningsavtal på de villkor som anges i artikel 47 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, vilka fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 ( 30 ) . 5. Personal som avses i punkt 4 och som överförs till det gemensamma företag som förvaltar back office-arrangemangen ska behålla samma typ av avtal, tjänstegrupp och lönegrad och ska anses ha arbetat hela sin tjänstetid i det gemensamma företaget. Artikel 14 Organ i gemensamma företag 1. Varje gemensamt företag ska ha en styrelse, en verkställande direktör och, förutom i gemensamma företag där stater är företrädda i styrelsen, en grupp med staternas företrädare. 2. Ett gemensamt företag kan också ha ett vetenskapligt rådgivande organ och en intressentgrupp samt andra organ i enlighet med bestämmelserna i andra delen. 3. Vid utförandet av sina uppgifter ska de gemensamma företagens organ endast arbeta mot de mål som fastställs i denna förordning och endast agera inom det gemensamma företagets verksamhetsområde och för det syfte som det bildats för. 4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får organ i två eller flera gemensamma företag besluta att upprätta ett strukturerat samarbete, inbegripet genom regelbundna sammanträden eller gemensamma kommittéer. Avsnitt 1 Styrelse Artikel 15 Styrelsens sammansättning 1. Styrelsen ska bestå av minst två företrädare för kommissionen på unionens vägnar och av det antal företrädare för var och en av medlemmarna i det gemensamma företaget, utom unionen, som anges i andra delen för varje gemensamt företag. 2. Om medlemmarna i det gemensamma företaget, i enlighet med artikel 6.1 b, inbegriper deltagande stater ska en företrädare för varje deltagande stat utses till styrelsen. Artikel 16 Styrelsens arbetsformer 1. Företrädarna för medlemmarna i styrelsen ska göra sitt yttersta för att fatta beslut med enhällighet. Om det inte går att uppnå enhällighet ska en omröstning hållas. Ett beslut ska anses vara antaget om det fått en majoritet på minst 75 % av rösterna, inbegripet rösterna för frånvarande företrädare, dock ej nedlagda röster. Styrelsens antagande av beslut kan också omfattas av relevanta särskilda regler i andra delen. 2. Kommissionen, minst 50 % av de privata medlemmarna och, i tillämpliga fall, minst 50 % av de deltagande staternas representanter måste vara närvarande för att styrelsen ska kunna rösta. 3. Unionen ska inneha 50 % av rösterna, om inte annat anges i andra delen. Unionens rösträtt ska vara odelbar. Rösträtten för andra medlemmar än unionen ska omfattas av de särskilda regler som anges i andra delen. Om inte annat anges i andra delen ska alla företrädare för andra medlemmar än unionen ha samma antal röster. 4. Unionen och övriga företrädare ska i tur och ordning och årsvis roterande utse styrelsens ordförande, om inte annat föreskrivs i andra delen. 5. Styrelsen ska hålla ordinarie sammanträden minst två gånger per år. Extra sammanträden får sammankallas på begäran av ordföranden, den verkställande direktören, kommissionen eller en majoritet av företrädarna för andra medlemmar än unionen eller för deltagande stater. Styrelsens sammanträden ska sammankallas av ordföranden och äga rum där det gemensamma företaget har sitt säte, om inte styrelsen i vederbörligen motiverade fall beslutar något annat. Dagordningen och besluten ska offentliggöras i god tid på respektive gemensamt företags webbplats. 6. Den verkställande direktören ska närvara vid sammanträdena och ha rätt att delta i överläggningarna men inte ha rösträtt. 7. Ordföranden eller vice ordföranden i gruppen med staternas företrädare ska ha observatörsstatus vid styrelsens sammanträden. Ordförandena i det berörda gemensamma företagets övriga organ ska ha rätt att delta i styrelsens sammanträden som observatörer närhelst frågor som rör deras uppgifter diskuteras. Observatörerna får delta i överläggningarna men ska inte ha rösträtt. 8. Andra personer, särskilt företrädare för andra europeiska partnerskap, genomförandeorgan eller tillsynsorgan, regionala myndigheter inom unionen och europeiska teknikplattformar, kan också bjudas in av ordföranden som observatörer från fall till fall, i enlighet med reglerna om konfidentialitet och intressekonflikter. 9. Medlemmarnas företrädare ska inte vara personligt ansvariga för åtgärder som de vidtagit i egenskap av företrädare i styrelsen utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse. 10. Styrelsen ska anta sin egen arbetsordning. 11. Medlemmarnas företrädare och observatörerna ska vara bundna av bestämmelserna i en uppförandekod som ska fastställa deras skyldigheter att skydda det berörda gemensamma företagets och unionens integritet och anseende. Artikel 17 Styrelsens uppgifter 1. Styrelsen är det beslutsfattande organet i varje gemensamt företag. Den ska ha det övergripande ansvaret för den strategiska inriktningen, samstämmigheten med unionens mål och strategier och för det gemensamma företagets verksamhet, och ska utöva tillsyn över genomförandet av verksamheten. Kommissionen ska i sin styrelseroll sträva efter att säkerställa samordning och samstämmighet mellan de gemensamma företagens verksamheter och relevanta verksamheter inom unionens finansieringsprogram, för att främja synergier och komplementaritet samtidigt som man undviker överlappning vid fastställande av prioriteringar som omfattas av forskningssamverkan. 2. Styrelsen ska ha följande uppgifter: a) Vidta åtgärder för att genomföra det gemensamma företagets allmänna, specifika och operativa mål, bedöma deras ändamålsenlighet och effekt, säkerställa en noggrann och läglig övervakning av framstegen i det gemensamma företagets forsknings- och innovationsprogram och av individuella åtgärder i förhållande till unionens prioriteringar och den strategiska forsknings- och innovationsagendan, inbegripet vad gäller komplementaritet med regionala eller nationella program, samt vid behov vidta korrigerande åtgärder för att säkerställa att det gemensamma företaget uppnår sina mål. b) Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar om medlemskap i enlighet med artikel 7. c) Bedöma samt godkänna eller avslå ansökningar från potentiella bidragande partner i enlighet med artikel 9. d) Besluta om uppsägning av medlemskap i det gemensamma företaget för medlemmar som inte fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning eller i enlighet med artikel 8.2 och 8.3. e) Anta finansiella regler för det gemensamma företaget i enlighet med artikel 27. f) Anta årsbudgeten och tjänsteförteckningen, med angivande av antalet fasta och tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad samt antalet kontraktsanställda och utstationerade nationella experter, uttryckt i heltidsekvivalenter. g) Besluta om fördelningen av administrativa kostnader mellan andra medlemmar än unionen, om dessa medlemmar inte lyckas nå en överenskommelse i enlighet med artikel 28.2, med beaktande av eventuella obalanser i deras administrativa åtaganden jämfört med deras deltagande. h) I enlighet med punkt 4 i denna artikel och med avseende på det gemensamma företagets personal utöva de befogenheter som i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, fastställda i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 ( tjänsteföreskrifterna ), tilldelas tillsättningsmyndigheten och i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen tilldelas den myndighet som är behörig att sluta anställningsavtal ( tillsättningsmyndighetens befogenheter ). i) Utse, entlediga, förlänga mandatperioden för och ge vägledning till den verkställande direktören samt övervaka dennes resultat. j) Anta den strategiska forsknings- och innovationsagendan vid starten av det gemensamma företaget, och vid behov uppdatera den under hela Horisont Europas löptid. Den strategiska forsknings- och innovationsagendan ska redogöra för partnerskapets avsedda effekter, planerade verksamhetsportfölj, mätbara förväntade resultat, resurser, resultat och delmål inom en fastställd tidsram. Den ska också identifiera de andra europeiska partnerskap med vilka det gemensamma företaget ska upprätta ett formellt och regelbundet samarbete, och möjligheterna till synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier på grundval av information som mottagits av de deltagande staterna eller gruppen med staternas företrädare samt synergier med andra unionsprogram och annan unionspolitik. k) Anta arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar, enligt den verkställande direktörens förslag, efter beaktande av yttranden från gruppen med staternas företrädare, för att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan, inbegripet administrativ verksamhet, innehållet i ansökningsomgångarna, eventuella villkor för hur jämbördiga förslag ska hanteras i enlighet med artikel 28.3 i Horisont Europa-förordningen och med Horisont Europas arbetsprogram, de forskningsområden som omfattas av gemensamma ansökningsomgångar och samarbete med andra partnerskap och synergier med andra unionsprogram, den tillämpliga finansieringsgraden och tillhörande regler för inlämning, utvärdering, urval, tilldelning och översyn, med särskild uppmärksamhet på återkopplingen till policykrav. l) Där så är lämpligt, begränsa deltagandet i särskilda åtgärder i arbetsprogrammet i enlighet med artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen och i enlighet med den ståndpunkt som kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om från fall till fall i gruppen med staternas företrädare, om inte annat anges i andra delen. m) Anta åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer, till det gemensamma företagets verksamheter och åtgärder, bland annat genom att i tillämpliga fall uppmuntra dem att bli privata medlemmar eller ingående enheter i privata medlemmar. n) Godkänna den årliga plan för kompletterande verksamhet som ingår i en bilaga till huvuddelen av arbetsprogrammet, på grundval av ett förslag från andra medlemmar än unionen och efter samråd med det vetenskapliga rådgivande organet eller ett organ som anges i andra delen samt efter att ha beaktat yttrandet från gruppen med staternas företrädare. o) Tillhandahålla strategisk vägledning när det gäller samarbetet med andra europeiska partnerskap i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan. p) Bedöma och godkänna den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten, inklusive motsvarande utgifter och budgeten för gemensamma ansökningsomgångar med andra europeiska partnerskap. q) Lämna ett yttrande om det gemensamma företagets slutliga redovisning. r) Se till att en internrevisionsfunktion inrättas på lämpligt sätt vid det gemensamma företaget. s) Godkänna programkontorets organisationsstruktur efter rekommendation av den verkställande direktören. t) Godkänna det gemensamma företagets kommunikationspolicy efter rekommendation av den verkställande direktören. u) Om inte annat anges i andra delen, godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut för finansiering. v) Anta genomförandebestämmelser för att ge verkan åt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda, i enlighet med artikel 110.2 i tjänsteföreskrifterna. w) Anta bestämmelser om utstationering av nationella experter till de gemensamma företagen eller om användning av praktikanter. x) Vid behov inrätta rådgivande grupper eller arbetsgrupper, även i samarbete med andra gemensamma företag, utöver de organ i det gemensamma företaget som avses i artikel 14, för en bestämd tidsperiod och för att uppfylla ett särskilt syfte. y) I förekommande fall lämna begäranden om ändring av denna förordning till kommissionen. z) Begära vetenskapliga råd eller analyser i specifika frågor från det gemensamma företagets vetenskapliga rådgivande organ eller dess medlemmar, även när det gäller utvecklingen inom angränsande sektorer. a1) Senast vid utgången av 2023 anta en plan för utfasning av finansieringen från Horisont Europa till det gemensamma företaget efter rekommendation av den verkställande direktören. b1) Säkerställa utförandet av alla uppgifter som inte specifikt tilldelats ett visst organ i ett gemensamt företag, med förbehåll för att styrelsen kan delegera sådana uppgifter till ett annat organ i det berörda gemensamma företaget. 3. Styrelsen för ett gemensamt företag kan också omfattas av särskilda regler som anges i andra delen. 4. Styrelsen ska, i enlighet med artikel 110.2 i tjänsteföreskrifterna, anta ett beslut grundat på artikel 2.1 i tjänsteföreskrifterna och artikel 6 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen om delegering av relevanta tillsättningsmyndighetsbefogenheter till den verkställande direktören och fastställande av på vilka villkor denna delegering av befogenheter tillfälligt kan dras in. Den verkställande direktören får vidaredelegera dessa befogenheter. 5. Styrelsen ska före omröstning ta största möjliga hänsyn till eventuella yttranden, rekommendationer eller förslag från gruppen med staternas företrädare. Styrelsen ska utan onödigt dröjsmål informera gruppen med staternas företrädare om hur den följt upp yttrandena, rekommendationerna eller förslagen eller, i de fall ingen uppföljning gjorts, om skälen till detta. Avsnitt 2 Den verkställande direktören Artikel 18 Utnämning och entledigande av samt förlängning av mandatperioden för den verkställande direktören 1. Kommissionen ska föreslå en förteckning med kandidater, helst åtminstone tre, till posten som verkställande direktör efter samråd med det gemensamma företagets andra medlemmar än unionen. För dessa samråd ska varje typ av andra medlemmar i det gemensamma företaget än unionen utse en företrädare samt en observatör på styrelsens vägnar. 2. Den verkställande direktören ska utses av styrelsen på grundval av meriter och färdigheter, från den förteckning över kandidater som föreslås av kommissionen, efter ett öppet och transparent urvalsförfarande som ska respektera principen om jämn könsfördelning. 3. Den verkställande direktören ska ingå i personalstyrkan och ska anställas som tillfälligt anställd i det gemensamma företaget i enlighet med artikel 2 a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen. I det avtal som sluts med den verkställande direktören ska det gemensamma företaget företrädas av styrelsens ordförande. 4. Den verkställande direktörens mandatperiod ska vara fyra år. Vid utgången av denna period ska kommissionen, efter samråd med andra medlemmar än unionen, göra en bedömning av den verkställande direktörens arbete och det gemensamma företagets framtida uppgifter och utmaningar. 5. Styrelsen för det gemensamma företaget får, på ett förslag från kommissionen som beaktar den bedömning som avses i punkt 4, förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst tre år. 6. En verkställande direktör vars mandatperiod förlängts får inte delta i något ytterligare urvalsförfarande för samma befattning. 7. En verkställande direktör får entledigas endast genom beslut av styrelsen på förslag av kommissionen och efter samråd med gruppen med staternas företrädare och de andra medlemmarna i det gemensamma företaget än unionen. Artikel 19 Den verkställande direktörens uppgifter 1. Den verkställande direktören ska ha det yttersta ansvaret för den löpande förvaltningen av det gemensamma företaget i enlighet med styrelsens beslut. Den verkställande direktören ska ge styrelsen all information den behöver för att fullgöra sina uppgifter. Utan att det påverkar unionsinstitutionernas eller styrelsens befogenheter får den verkställande direktören varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ. 2. Den verkställande direktören ska vara det gemensamma företagets juridiska företrädare. Han eller hon ska vara ansvarig inför det gemensamma företagets styrelse. 3. Den verkställande direktören ska genomföra det gemensamma företagets budget och ska säkerställa samordning mellan det gemensamma företagets olika organ och tjänster. 4. Den verkställande direktören ska utföra följande uppgifter för det gemensamma företaget: a) Säkerställa en hållbar och effektiv förvaltning av det gemensamma företaget och ett effektivt genomförande av arbetsprogrammet. b) Utarbeta och lägga fram ett förslag till årsbudget och en tjänsteförteckning för antagande av styrelsen. c) Utarbeta och, efter beaktande av yttranden från gruppen med staternas företrädare eller, i förekommande fall, de offentliga deltagarnas råd, för antagande av styrelsen lägga fram arbetsprogrammet och motsvarande utgiftsberäkningar för det gemensamma företaget, i syfte att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan. d) Förelägga styrelsen årsredovisningen för det gemensamma företaget för yttrande. e) Utarbeta och lämna in den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten för bedömning och godkännande av styrelsen, inbegripet information om motsvarande utgifter och bidrag från andra medlemmar än unionen som avses i artikel 11.1. f) Övervaka de bidrag som avses i artikel 11.1, regelbundet rapportera till styrelsen om framstegen i arbetet med att uppnå målen och vid behov föreslå avhjälpande eller korrigerande åtgärder. g) Övervaka genomförandet av åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer. h) Upprätta ett formellt och regelbundet samarbete med de europeiska partnerskap som anges i den strategiska forsknings- och innovationsagendan, i enlighet med den strategiska inriktning som fastställs av styrelsen. i) Efter en uppmaning från ordföranden, regelbundet informera berörd programkommittékonstellation inom Horisont Europa, med hänvisning till kommissionens ansvar att informera programkommittén enligt artikel 14.7 i och bilaga III till det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa, och särskilt, innan det gemensamma företagets arbetsprogram antas, i samband med tillämpningen av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen. j) För godkännande av styrelsen eller de offentliga deltagarnas råd lämna in förteckningen över åtgärder som ska väljas ut för finansiering av det gemensamma företaget. k) Bedöma ansökningar om associerat medlemskap i det gemensamma företaget efter en öppen inbjudan till intresseanmälan, och lämna in förslag på associerade medlemmar till styrelsen. l) Regelbundet informera det gemensamma företagets övriga organ i alla frågor som är relevanta för deras roll. m) Underteckna individuella bidragsavtal och beslut inom sitt uppdragsområde på det gemensamma företagets vägnar. n) Underteckna upphandlingsavtal för det gemensamma företagets räkning. o) Säkerställa att programmet övervakas och att framstegen bedöms i förhållande till relevanta effektindikatorer och till det gemensamma företagets specifika mål enligt definitionen i andra delen, under överinseende av styrelsen och, i relevanta fall, i samordning med de rådgivande organen, och i enlighet med artikel 171. p) Genomföra det gemensamma företagets kommunikationspolicy. q) Organisera, leda och övervaka verksamheten och personalen vid det gemensamma företaget, inom de gränser som sätts genom styrelsens delegering. r) Inrätta ett ändamålsenligt och effektivt internt kontrollsystem, säkerställa att det fungerar och rapportera alla betydande ändringar av det till styrelsen. s) Skydda unionens och andra medlemmars ekonomiska intressen genom att vidta förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom att utföra effektiva kontroller och genom att, om oriktigheter upptäcks, återkräva felaktigt utbetalda belopp och vid behov tillämpa effektiva, proportionella och avskräckande administrativa och ekonomiska sanktioner. t) Säkerställa genomförandet av riskbedömningar och riskhantering för det gemensamma företaget. u) Vidta alla andra åtgärder som krävs för att bedöma det gemensamma företagets framsteg i arbetet med att uppnå målen. v) Utarbeta och för antagande av styrelsen lägga fram en plan för utfasning av det gemensamma företaget från finansiering från Horisont Europa. w) Utföra alla andra uppgifter som styrelsen anförtrott eller delegerat till honom eller henne eller som krävs enligt denna förordning. x) Ha befogenhet att delegera sina befogenheter till andra anställda i enlighet med bestämmelser som ska antas i enlighet med artikel 17.4. 5. Den verkställande direktören kan också omfattas av särskilda regler som anges i andra delen. 6. Den verkställande direktören ska inrätta ett programkontor som på hans eller hennes ansvar genomför alla de stöduppgifter för det gemensamma företaget som följer av denna förordning. Programkontoret ska bestå av personalen vid det gemensamma företaget och ska särskilt utföra följande uppgifter: a) Bistå vid upprättandet och förvaltningen av ett lämpligt redovisningssystem i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler. b) Handha genomförandet av det gemensamma företagets arbetsprogram under hela genomförandecykeln. c) I god tid ge det gemensamma företagets medlemmar och organ all information och allt stöd som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter. d) Fungera som sekretariat för organen i det gemensamma företaget och ge stöd till eventuella rådgivande grupper som inrättats av styrelsen. Avsnitt 3 Rådgivande organ Artikel 20 Gruppen med staternas företrädare 1. Utom i fall då medlemsstater och associerade länder deltar i ett gemensamt företag som medlemmar eller ingående enheter i medlemmar ska gemensamma företag inrätta en grupp med staternas företrädare i enlighet med vad som anges i andra delen och med förbehåll för bestämmelserna i denna artikel. 2. Gruppen med staternas företrädare ska bestå av upp till två företrädare och upp till två suppleanter från varje medlemsstat och från varje associerat land. Gruppen med staternas företrädare ska utse en ordförande och en vice ordförande bland sina medlemmar. 3. Gruppen med staternas företrädare ska sammanträda minst två gånger per år. Sammanträdena ska sammankallas av ordföranden eller åtminstone en tredjedel av medlemmarna i gruppen med staternas företrädare. Styrelsens ordförande och den verkställande direktören eller deras företrädare ska närvara vid sammanträdena som observatörer på begäran av ordföranden för gruppen med staternas företrädare i syfte att informera om särskilda frågor. 4. Sammanträdena i gruppen med staternas företrädare kan regleras av relevanta särskilda bestämmelser i andra delen. 5. Ordföranden för gruppen med staternas företrädare får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för relevanta federala eller regionala myndigheter i unionen, företrädare för lärosäten och forskningsorganisationer, organisationer för små och medelstora företag eller branschorganisationer och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget. 6. Dagordningen och handlingarna för sammanträdena i gruppen med staternas företrädare ska skickas ut i tillräckligt god tid för att säkerställa lämplig representation från varje medlemsstat och associerat land. Dagordningen ska också i god tid skickas till styrelsen för kännedom. 7. Gruppen med staternas företrädare ska rådfrågas, och den ska särskilt granska information och avge yttranden på följande områden: a) Det gemensamma företagets programframsteg och måluppfyllelse och förväntade effekter i förhållande till Horisont Europas syften, inbegripet information om ansökningsomgångar, mottagna förslag och processen för utvärdering av förslag. b) Uppdatering av den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller motsvarande i linje med den strategiska planeringen för Horisont Europa och med unionens och medlemsstaternas övriga finansieringsinstrument. c) Kopplingar till Horisont Europa och andra unionsinitiativ, nationella initiativ och, i tillämpliga fall, regionala initiativ, inbegripet sammanhållningspolitiska fonder, i linje med strategier för smart specialisering. d) Utkast till arbetsprogram, inklusive innehållet i ansökningsomgångar, särskilt avseende forskningsämnen med lägre teknisk mognadsgrad som ingår i utkastet till arbetsprogram och avseende tillämpningen av kriterier för deltagande. e) Medverkan av små och medelstora företag, nystartade företag, lärosäten och forskningsorganisationer och åtgärder som vidtagits för att främja nya deltagares medverkan. f) Åtgärder som vidtagits för spridning och utnyttjande av resultaten längs hela värdekedjan. g) Årlig verksamhetsrapport. 8. I arbetet med att nå fram till den överenskomna ståndpunkt som avses i artikel 17.2 l ska endast medlemsstater ingå i gruppen med staternas företrädare. Förfarandet för att enas om denna ståndpunkt ska anges närmare i arbetsordningen för gruppen med staternas företrädare. 9. Gruppen med staternas företrädare ska också i tillämpliga fall regelbundet rapportera till styrelsen, och den ska fungera som förbindelselänk med det gemensamma företaget i följande frågor: a) Status för relevanta nationella eller regionala forsknings- och innovationsprogram och identifiering av möjliga samarbetsområden, inbegripet konkreta åtgärder som vidtagits eller som planeras för spridning och införande av relevant teknik och relevanta innovativa lösningar. b) Särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå beträffande spridningsevenemang, tekniska workshoppar med särskild inriktning samt kommunikationsverksamhet. c) Särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå beträffande införandeverksamhet för varje gemensamt företag. d) Nationella eller regionala strategier och initiativ i syfte att säkerställa komplementaritet med det gemensamma företagets strategiska forsknings- och innovationsagenda och årliga arbetsprogram. 10. Gruppen med staternas företrädare ska i slutet av varje kalenderår lägga fram en rapport med en beskrivning av de nationella eller regionala strategier som ingår i samma område som det gemensamma företagets tillämpningsområde och identifiering av särskilda former för samarbete kring de åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget. 11. Gruppen med staternas företrädare får på eget initiativ utfärda yttranden, rekommendationer eller förslag till styrelsen eller den verkställande direktören i tekniska och finansiella frågor samt ledningsfrågor, liksom i fråga om arbetsprogram och andra dokument, särskilt när dessa frågor berör nationella eller regionala intressen. 12. Gruppen med staternas företrädare ska med jämna mellanrum få aktuell och relevant information, även med en uppdelning per land, om bland annat tillämpningen av och deltagandet i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget, utvärderingsresultaten av varje ansökningsomgång och projektgenomförande, synergier med andra relevanta unionsprogram och andra europeiska partnerskap, kompletterande verksamhet, anslagna och faktiskt utdelade ekonomiska bidrag och naturabidrag och genomförandet av det gemensamma företagets budget. 13. Gruppen med staternas företrädare ska anta sin egen arbetsordning med vederbörlig hänsyn till artiklarna 33 och 42. 14. Ett eller flera gemensamma företag får inrätta en gemensam grupp med staternas företrädare i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen. Artikel 21 Vetenskaplig rådgivning 1. Om inte annat anges i andra delen ska de gemensamma företagen söka oberoende vetenskaplig rådgivning genom a) ett vetenskapligt rådgivande organ som ska inrättas av det gemensamma företaget i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen och med förbehåll för bestämmelserna i denna artikel, eller b) särskilda begäranden om oberoende experthjälp från styrelsen för det gemensamma företaget i särskilda frågor. 2. Det ska finnas en balanserad representation av experter bland medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet, inom ramen för det gemensamma företagets verksamhet, även i fråga om könsfördelning och geografisk fördelning. Tillsammans ska medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet ha den kompetens och sakkunskap som krävs på det tekniska området för att lämna vetenskapligt grundade rekommendationer till det gemensamma företaget, med beaktande av klimat- och miljöpåverkan samt de socioekonomiska effekterna av sådana rekommendationer och det gemensamma företagets mål. 3. Medlemmarna i det vetenskapliga rådgivande organet, liksom inbjudna observatörer, ska omfattas av tystnadsplikt, som genom fördragen och deras genomförandebestämmelser gäller samtliga medlemmar och ledamöter av unionens institutioner och institutionernas anställda, samt av kommissionens säkerhetsbestämmelser när det gäller skydd av känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 ( 31 ) respektive (EU, Euratom) 2015/444 ( 32 ) . 4. Styrelsen ska fastställa ett öppet urvalsförfarande inbegripet särskilda kriterier för sammansättningen av det gemensamma företagets vetenskapliga rådgivande organ samt utse dess medlemmar. Styrelsen ska beakta de tänkbara kandidater som gruppen med staternas företrädare föreslagit. 5. Det vetenskapliga rådgivande organet ska välja sin ordförande bland sina medlemmar. 6. Det vetenskapliga rådgivande organet ska sammanträda minst två gånger om året och sammanträdena ska sammankallas av ordföranden. Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid sammanträdena som observatörer. Det vetenskapliga rådgivande organet ska anta sin egen arbetsordning. Dagordningen för sammanträdena ska offentliggöras i god tid på respektive gemensamt företags webbplats. 7. Det vetenskapliga rådgivande organet ska utföra följande uppgifter: a) Ge råd om de vetenskapliga prioriteringar som ska tas upp i arbetsprogrammen, däribland omfattningen av ansökningsomgångarna, i linje med den strategiska forsknings- och innovationsagendan och den strategiska planeringen för Horisont Europa. b) Ge råd om de vetenskapliga resultat som man kommer att redogöra för i den årliga verksamhetsrapporten. c) Vid behov föreslå korrigerande åtgärder eller omorienteringar till styrelsen, mot bakgrund av framstegen med den strategiska forsknings- och innovationsagendan och enskilda åtgärder. d) Tillhandahålla oberoende rådgivning och vetenskapliga analyser i specifika frågor på begäran av styrelsen, särskilt när det gäller utvecklingen i angränsande sektorer eller för att stödja utvärderingen av ansökningar från potentiella associerade medlemmar och bidragande partner. e) När så anges i andra delen, utvärdera resultaten av teknik- och innovationsåtgärder som finansieras av det gemensamma företaget, och rapportera till styrelsen. f) När så anges i andra delen, delta i kommittéer för sektorsintegration som inrättats särskilt mellan europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa för att möjliggöra synergier. g) Utföra alla andra uppgifter som anges i andra delen. 8. Efter varje sammanträde i det vetenskapliga rådgivande organet ska dess ordförande förelägga styrelsen en rapport med en redogörelse för organets och dess medlemmars synpunkter i de frågor som diskuterats under sammanträdet. Rapporten ska i den mån det är möjligt offentliggöras på respektive gemensamt företags webbplats. 9. Det vetenskapliga rådgivande organet får på eget initiativ uppmana styrelsen att rådgöra med organet i särskilda frågor som inte omfattas av de uppgifter som anges i punkt 7. Rapporten ska i den mån det är möjligt offentliggöras på respektive gemensamt företags webbplats. 10. Det vetenskapliga rådgivande organet ska informeras om skälen, ifall dess råd om arbetsprogrammet och den strategiska forsknings- och innovationsagendan inte följs. Artikel 22 Intressentgrupp 1. Gemensamma företag får inrätta en intressentgrupp i enlighet med relevanta bestämmelser i andra delen och med förbehåll för den här artikeln. 2. Intressentgruppen ska vara öppen för alla offentliga och privata intressenter, inklusive organiserade grupper som är verksamma på det gemensamma företagets område, och internationella intressegrupper från medlemsstaterna, associerade länder eller andra länder. 3. Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och urvalsprocessen för intressentgruppens sammansättning och ska sträva efter en balanserad representation i fråga om geografisk spridning, könsfördelning, företrädare för olika sektorer och intressenternas sakkunskap. Styrelsen ska i tillämpliga fall överväga de tänkbara kandidater som gruppen med staternas företrädare föreslagit. 4. Intressentgruppen ska regelbundet informeras om det gemensamma företagets verksamhet och ska uppmanas att lämna synpunkter på det gemensamma företagets planerade initiativ. 5. Sammanträdena i intressentgruppen ska sammankallas av den verkställande direktören. 6. Den verkställande direktören får rekommendera att styrelsen samråder med intressentgruppen i specifika frågor. Om ett sådant samråd äger rum ska en rapport lämnas till styrelsen och till gruppen med staternas företrädare efter diskussionen i intressentgruppen och ska offentliggöras på respektive gemensamt företags webbplats. KAPITEL 4 Finansiella och operativa bestämmelser Avsnitt 1 Allmänna bestämmelser Artikel 23 Enhetlig tillämpning av deltagandebegränsningen De gemensamma företagen ska säkerställa enhetlighet i förhållande till strategin för åtgärder som finansieras inom ramen för det Horisont Europa-arbetsprogram som antagits i enlighet med artikel 13.2 b i det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa när det gäller tillämpningen av artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen, samt i förhållande till unionens lagstiftning och vägledning som är relevant för dess tillämpning vid liknande ämnen i det berörda gemensamma företagets arbetsprogram. Artikel 24 Regler för verksamheter som finansieras av de gemensamma företagen 1. Horisont Europa-förordningen ska tillämpas på åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa. Varje gemensamt företag ska i enlighet med den förordningen betraktas som ett finansieringsorgan och ska ge ekonomiskt stöd till indirekta åtgärder i enlighet med artikel 6 i den förordningen. 2. Åtgärder som finansieras av de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa kan också omfattas av de särskilda bestämmelser som anges i andra delen. 3. Genom undantag från artikel 40.4 a i Horisont Europa-förordningen ska rätten att göra invändningar även gälla för deltagare som genererar resultaten och som inte har erhållit finansiering från ett gemensamt företag. Artikel 25 Operativ och finansiell planering 1. Den verkställande direktören ska lägga fram ett utkast till arbetsprogram för antagande av styrelsen. 2. Arbetsprogrammet ska antas före utgången av det år som föregår dess genomförande. Arbetsprogrammet och ansökningsomgångarna ska offentliggöras på det gemensamma företagets webbplats och på webbplatsen för Horisont Europa, och för att underlätta samordningen med den övergripande strategin för Horisont Europa meddelas den berörda programkommittékonstellationen för kännedom. 3. Den verkställande direktören ska ta fram ett utkast till årsbudget för det följande året och lägga fram det för antagande av styrelsen. 4. Årsbudgeten för ett visst år ska antas av styrelsen före utgången av det år som föregår dess genomförande. 5. Årsbudgeten ska anpassas för att ta hänsyn till unionens ekonomiska bidrag enligt unionens budget och, i tillämpliga fall, de ekonomiska bidragen från andra medlemmar än unionen och från eventuella bidragande partner. Artikel 26 Operativ och finansiell rapportering 1. Den verkställande direktören ska till styrelsen lämna en konsoliderad årlig verksamhetsrapport om utförandet av sina uppgifter i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler. Den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten ska offentliggöras i god tid på respektive gemensamt företags webbplats. 2. Den konsoliderade årliga verksamhetsrapporten ska bland annat innehålla upplysningar om följande: a) Forskning, innovation och andra åtgärder som genomförts, och tillhörande utgifter. b) Inlämnade förslag, uppdelade per land där den rättsliga enheten är etablerad och per typ av deltagare, särskilt små och medelstora företag och nya deltagare. c) De indirekta åtgärder som valts ut för finansiering, med en uppdelning efter typ av deltagare, inbegripet små och medelstora företag, och efter land, med angivande av bidraget från respektive gemensamt företag till de enskilda deltagarna och åtgärderna. d) Information om de gemensamma företagens öppenhet, även övervakning av samarbetsförbindelser. e) Kompletterande verksamhet som bedrivs av andra medlemmar än unionen, med en uppdelning per land där de privata medlemmarna, deras ingående enheter eller de anknutna enheterna till endera av dessa är etablerade. f) Samarbete med andra europeiska partnerskap, inbegripet gemensamma ansökningsomgångar, och synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier. 3. Det gemensamma företagets räkenskapsförare ska skicka den preliminära redovisningen till kommissionens räkenskapsförare och till revisionsrätten i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler. 4. Den verkställande direktören ska skicka rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler. 5. Förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet ska genomföras i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler. Avsnitt 2 Finansiella bestämmelser Artikel 27 Finansiella regler 1. Det gemensamma företaget ska anta sina finansiella regler i enlighet med artikel 71 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. 2. De finansiella reglerna ska offentliggöras på respektive gemensamt företags webbplats. Artikel 28 Finansieringskällor 1. Varje gemensamt företag ska finansieras gemensamt av unionen, de andra medlemmarna och de bidragande partnerna genom ekonomiska bidrag och naturabidrag till operativ verksamhet. 2. De andra medlemmarna än unionen ska komma överens om hur deras kollektiva bidrag ska fördelas mellan dem i enlighet med de tillämpliga finansiella reglerna. 3. Driftskostnaderna för ett gemensamt företag ska täckas genom a) det ekonomiska bidraget från unionen, b) ekonomiska bidrag från privata medlemmar eller deras ingående eller anknutna enheter, från bidragande partner eller från en internationell organisation som är medlem i ett gemensamt företag, c) i tillämpliga fall, ekonomiska bidrag från de deltagande staterna, d) naturabidrag enligt definitionen i artikel 2.8. 4. I enlighet med artiklarna 10 och 11 ska de medel som tas upp i ett gemensamt företags budget bestå av följande bidrag: a) Medlemmarnas ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för de administrativa kostnaderna, fördelade lika på årsbasis mellan unionen och de andra medlemmarna än unionen, om inte annat anges i andra delen på grund av det gemensamma företagets särskilda medlemskapskaraktär. b) Medlemmarnas eller bidragande partner ekonomiska bidrag till det gemensamma företagets driftskostnader. c) Eventuella inkomster som genereras av det gemensamma företaget. d) Alla andra ekonomiska bidrag, resurser och inkomster. Alla räntor på de bidrag som avses i denna punkt ska betraktas som inkomster för företaget. 5. Om en del av bidraget för administrativa kostnader inte används får det göras tillgängligt för att täcka driftskostnaderna för det gemensamma företaget i fråga. 6. Om en annan medlem i det gemensamma företaget än unionen inte uppfyller sitt åtagande i fråga om bidraget ska den verkställande direktören informera denne skriftligen och fastställa en rimlig tidsfrist för att åtgärda detta. Om den andra medlemmen än unionen vid utgången av tidsfristen fortfarande inte fullgjort sina skyldigheter ska den verkställande direktören informera kommissionen och de deltagande staterna i tillämpliga fall, med tanke på eventuella åtgärder i enlighet med artikel 11.8, och den berörda medlemmen om att denne inte får lov att rösta i styrelsen i linje med den artikeln. 7. Medlen för det gemensamma företaget och dess verksamhet ska användas för att uppfylla dess mål och uppgifter. 8. Det gemensamma företaget ska äga alla tillgångar som genereras av det eller som överförs till det för att uppfylla företagets mål och uppgifter. 9. Utom i fall då det gemensamma företaget avvecklas ska eventuella inkomster som överstiger utgifterna inte betalas ut till medlemmarna i det gemensamma företaget, såvida inte styrelsen beslutar något annat. Artikel 29 Finansiella åtaganden 1. Det gemensamma företagets finansiella åtaganden får inte överstiga beloppet för de ekonomiska medel som finns tillgängliga eller som dess medlemmar och bidragande partner har åtagit sig att lämna till dess budget. 2. Budgetåtaganden för de gemensamma företag som anges i artikel 3.1 b, d och h får delas upp i årliga delbetalningar. Till och med den 31 december 2024 får det sammanlagda beloppet av dessa budgetåtaganden i form av delbetalningar inte överstiga 50 % av det högsta unionsbidrag som anges i artikel 10. Från och med januari 2025 får minst 20 % av den sammanlagda budgeten för resterande år inte täckas av årliga delbetalningar. Artikel 30 Skydd av medlemmarnas ekonomiska intressen 1. Det gemensamma företaget ska ge kommissionens personal och andra av det gemensamma företaget eller kommissionen bemyndigade personer samt revisionsrätten tillträde till det gemensamma företagets anläggningar och lokaler samt tillgång till all information, inklusive information i elektronisk form, som krävs för att de ska kunna utföra revisionerna. 2. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) har, i enlighet med bestämmelserna och förfarandena i Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 ( 33 ) och förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 ( 34 ) , befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med ett avtal, beslut eller kontrakt som finansierats inom ramen för denna förordning. 3. I enlighet med rådets förordning (EU) 2017/1939 ( 35 ) ges Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med artikel 4 i den förordningen. 4. Utan hinder av punkterna 1–3 ska avtal, beslut och kontrakt som följer av genomförandet av denna förordning innehålla bestämmelser som uttryckligen ger kommissionen, respektive gemensamt företag, revisionsrätten, Eppo och Olaf behörighet att utföra sådana revisioner, kontroller på plats och utredningar, i enlighet med deras respektive befogenheter. 5. Varje gemensamt företag ska säkerställa att dess medlemmars ekonomiska intressen skyddas på ett adekvat sätt genom att utföra lämpliga interna och externa kontroller, eller se till att sådana kontroller utförs. 6. Varje gemensamt företag ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) ( 36 ) . Varje gemensamt företag ska anta de bestämmelser som behövs för att underlätta interna utredningar som genomförs av Olaf. 7. Det gemensamma företaget ska ge alla nationella revisionsmyndigheter på deras begäran tillgång till all information om respektive deltagande stats nationella bidrag, inklusive information i elektronisk form, som behövs för att de ska kunna utföra sina revisioner. Artikel 31 Efterhandsrevisioner Revisioner av utgifter för indirekta åtgärder ska utföras i enlighet med artikel 53 i Horisont Europa-förordningen som en del av Horisont Europas indirekta åtgärder, och särskilt i linje med den revisionsstrategi som avses i artikel 53.2 i den förordningen. Artikel 32 Internrevision 1. Kommissionens internrevisor ska utöva samma befogenheter över de gemensamma företagen som de som utövas när det gäller kommissionen och ska sträva efter att minska det gemensamma företagets administrativa börda. 2. Styrelsen får inrätta en internrevisionsfunktion i enlighet med det berörda gemensamma företagets finansiella regler. Avsnitt 3 Operativa bestämmelser Artikel 33 Konfidentialitet Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 34 och 36 ska varje gemensamt företag säkerställa skydd av konfidentiell information vars röjande utanför unionens institutioner, organ och byråer skulle kunna skada det gemensamma företagets medlemmars eller verksamhetsdeltagares intressen. Sådan konfidentiell information inbegriper, men är inte begränsad till, personlig, kommersiell, känslig icke-säkerhetsskyddsklassificerad och säkerhetsskyddsklassificerad information. Artikel 34 Transparens Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 ( 37 ) ska tillämpas på de handlingar som innehas av ett gemensamt företag. Artikel 35 Behandling av personuppgifter När genomförandet av denna förordning kräver behandling av personuppgifter ska detta ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 ( 38 ) . Artikel 36 Tillgång till resultat och information om förslag 1. Det gemensamma företaget ska ge unionens institutioner, organ och byråer liksom de deltagande staternas myndigheter i tillämpliga fall tillgång till all information som rör de indirekta åtgärder som det finansierar. Denna information ska innefatta bidragen och resultaten från bidragsmottagare som deltar i det gemensamma företagets indirekta åtgärder och all annan information som anses nödvändig för att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens eller i tillämpliga fall de deltagande staternas politik och program. Denna rätt till tillgång är begränsad till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och ska vara förenlig med tillämpliga konfidentialitetsregler. 2. För att utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera unionens politik och program ska det gemensamma företaget förse kommissionen med information som ingår i inlämnade förslag. Detta ska i tillämpliga delar gälla för deltagande stater i tillämpliga fall med avseende på förslag som omfattar sökande som är etablerade på deras territorier, begränsat till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning och i överensstämmelse med tillämpliga konfidentialitetsregler. KAPITEL 5 Personal och ansvar Avsnitt 1 Personal, privilegier och immunitet Artikel 37 Personal 1. Tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen och de bestämmelser som antagits gemensamt av unionens institutioner för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren ska gälla för det gemensamma företagets anställda. 2. Personalresurserna ska fastställas i varje gemensamt företags tjänsteförteckning, där antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda, uttryckt i heltidsekvivalenter, ska anges i linje med det gemensamma företagets årsbudget. 3. Personalen vid det gemensamma företaget ska bestå av tillfälligt anställda och kontraktsanställda. 4. Alla personalkostnader ska bäras av det gemensamma företaget. Artikel 38 Utstationerade nationella experter och praktikanter 1. Ett gemensamt företag får använda sig av utstationerade nationella experter och praktikanter som inte är direkt anställda av det gemensamma företaget. Antalet utstationerade nationella experter uttryckt i heltidsekvivalenter ska läggas till de uppgifter om personalresurser som avses i artikel 37.2 i enlighet med årsbudgeten för det berörda gemensamma företaget. 2. Styrelsen för det berörda gemensamma företaget ska anta ett beslut om regler för utstationering av nationella experter till det gemensamma företaget och om anställning av praktikanter. Artikel 39 Privilegier och immunitet De gemensamma företagen och deras personal ska omfattas av protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som är fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget. Avsnitt 2 Ansvar Artikel 40 De gemensamma företagens ansvar 1. Ett gemensamt företags avtalsrättsliga ansvar ska regleras av gällande avtalsbestämmelser och den lagstiftning som gäller för avtalet, beslutet eller kontraktet i fråga. 2. Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska ett gemensamt företag ersätta skada som orsakats av dess personal under tjänsteutövningen i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar. 3. Ett gemensamt företags utbetalningar för skadestånd enligt punkterna 1 och 2 samt kostnader och utgifter i samband med detta ska räknas som utgifter för det gemensamma företaget och ska täckas med dess medel. 4. Gemensamma företag ska vara ensamt ansvariga för fullgörandet av sina skyldigheter. Artikel 41 Medlemmarnas ansvar och försäkring 1. Det finansiella ansvar som medlemmarna i ett gemensamt företag har för dess skulder ska vara begränsat till de ekonomiska bidrag som de lämnat till det gemensamma företaget. 2. De gemensamma företagen ska teckna och upprätthålla lämpliga försäkringar. Artikel 42 Intressekonflikter 1. Det gemensamma företaget, dess organ och personal ska undvika alla intressekonflikter när de utför sin verksamhet. 2. Styrelsen ska anta regler för att förebygga, undvika och hantera intressekonflikter för det gemensamma företagets personal, medlemmar och andra personer som arbetar i styrelsen och i det gemensamma företagets övriga organ eller grupper, i enlighet med det gemensamma företagets finansiella regler och, när det gäller personalfrågor, tjänsteföreskrifterna. KAPITEL 6 Tvistlösning Artikel 43 Domstolens behörighet och tillämplig lagstiftning 1. Europeiska unionens domstol ska ha behörighet a) i enlighet med eventuella skiljedomsklausuler i avtal eller kontrakt som ingås av ett gemensamt företag eller i dess beslut, b) vid tvister om ersättning för skada som vållats av det gemensamma företagets anställda under deras tjänsteutövning, c) vid alla tvister mellan det gemensamma företaget och dess anställda, inom de gränser och på de villkor som anges i tjänsteföreskrifterna och i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen. 2. Lagstiftningen i den stat där det gemensamma företaget har sitt säte ska tillämpas i alla frågor som inte omfattas av denna förordning eller av andra unionsrättsakter. Artikel 44 Klagomål till ombudsmannen Beslut som fattas av ett gemensamt företag i samband med genomförandet av denna förordning kan bli föremål för ett klagomål till ombudsmannen i enlighet med artikel 228 i EUF-fördraget. KAPITEL 7 Avveckling Artikel 45 Avveckling 1. De gemensamma företagen ska avvecklas vid utgången av den period som anges i artikel 3. 2. Utöver vad som anges i punkt 1 ska avvecklingsförfarandet för ett gemensamt företag inledas automatiskt om unionen eller samtliga övriga medlemmar går ur det gemensamma företaget. 3. För att genomföra avvecklingen av ett gemensamt företag ska styrelsen utse en eller flera förvaltare som ska agera i enlighet med styrelsens beslut. 4. Under avvecklingen av det gemensamma företaget ska dess tillgångar användas för att täcka dess skulder och utgifterna för avvecklingen. Ett eventuellt överskott ska fördelas mellan det gemensamma företagets medlemmar vid tidpunkten för avvecklingen i förhållande till deras ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget. Ett eventuellt överskott som tilldelas unionen ska återföras till unionens budget. 5. Ett ad hoc-förfarande ska inrättas för att säkerställa lämplig förvaltning av alla eventuella avtal som ingåtts eller beslut som antagits av det gemensamma företag som avvecklas samt av alla upphandlingskontrakt med längre varaktighet än det gemensamma företaget. ANDRA DELEN SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR ENSKILDA GEMENSAMMA FÖRETAG AVDELNING I DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR ETT CIRKULÄRT, BIOBASERAT EUROPA Artikel 46 Övriga mål för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa 1. Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa ha följande allmänna mål: a) Påskynda innovationsprocessen för och utvecklingen av biobaserade innovativa lösningar. b) Påskynda marknadslanseringen av befintliga mogna och innovativa biobaserade lösningar. c) Säkerställa en hög miljöprestationsnivå hos biobaserade industrisystem. 2. Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa ska också ha följande specifika mål: a) Öka intensiteten i tvärvetenskaplig forsknings- och innovationsverksamhet för att dra nytta av framstegen inom livsvetenskaperna och andra vetenskapliga discipliner i syfte att utveckla och demonstrera hållbara biobaserade lösningar. b) Öka och integrera forsknings- och innovationskapaciteten hos intressenter i hela unionen för att utnyttja den lokala bioekonomins potential, även i regioner med underutvecklad kapacitet. c) Öka forsknings- och innovationskapaciteten för att ta itu med miljöutmaningar och utveckla fler hållbara biobaserade innovationer genom att säkerställa att hållbarhetsfrågor och miljöprestationer integreras i hela innovationskedjan och i framtida innovativa lösningar. d) Stärka integreringen av biobaserad forskning och innovation i unionens biobaserade industrier och öka deltagandet av FoI-aktörer, bland annat råvaruleverantörer i de biobaserade värdekedjorna. e) Minska risken i samband med investeringar i forskning och innovation i biobaserade företag och projekt. f) Säkerställa att cirkularitet och miljöaspekter, bland annat bidrag till målen för klimatneutralitet och nollförorening, beaktas vid utvecklingen och genomförandet av biobaserade forsknings- och innovationsprojekt och underlätta samhällets acceptans. Artikel 47 Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa utföra följande uppgifter: a) Säkerställa att dess mål uppnås genom planering av forsknings- och innovationsverksamhet som bedrivs av offentliga och privata partner. b) Mobilisera offentlig och privat finansiering för sin forsknings- och innovationsverksamhet. c) Stödja tvärvetenskapliga forsknings- och innovationsprojekt med stor genomslagskraft som stärker den industriella biobaserade innovationen för att uppnå sina mål. d) Intensifiera sin forsknings- och innovationsverksamhet längs hela innovationskedjan från låg till hög teknisk mognadsgrad. e) Mobilisera och integrera forsknings- och innovationsaktörer, däribland råvaruleverantörer från landsbygds-, kust- och stadsområden och regioner med outnyttjad potential för utveckling av biobaserade värdekedjor till att samarbeta i projektverksamhet. f) Säkerställa att forsknings- och innovationsverksamheten inriktas på frågor av allmänt intresse, särskilt den biobaserade industrins miljö- och klimatprestationer, både för att förstå de relevanta problemen och för att ta fram lösningar på dem. g) Främja kommunikation och samarbete mellan forsknings- och innovationsaktörer och intressenter inom industrin inom ramen för det i syfte att öka medvetenheten om kunskap och teknik som utvecklas snabbt, underlätta tvärvetenskapligt och sektorsövergripande samarbete och underlätta marknadslansering av innovativa biobaserade lösningar. h) Mobilisera nationella och regionala myndigheter som kan skapa gynnsammare villkor för marknadslansering av biobaserade innovationer. i) Uppmuntra till diskussioner inför utvecklingen av standarder för att underlätta marknadslanseringen av biobaserade innovationer. j) Fastställa vetenskapligt väl underbyggda hållbarhetskriterier och prestationsriktmärken, tillämpa och övervaka dem i all sin forsknings- och innovationsverksamhet och, utanför ramen för initiativet, främja dem inom den biobaserade industrin. k) Kommunicera och främja innovativa biobaserade lösningar i förhållande till beslutsfattare, industrin, icke-statliga organisationer, civilsamhället och konsumenter. Artikel 48 Medlemmar Medlemmarna i det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa ska vara a) unionen, företrädd av kommissionen, b) konsortiet för biobaserade industrier (Bio-based Industries Consortium), som är en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt belgisk lag efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning, c) associerade medlemmar som valts ut i enlighet med artikel 7 och efter styrelsens godkännande. Artikel 49 Unionens ekonomiska bidrag Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 1 000 000 000 EUR, inklusive upp till 23 500 000 EUR för administrativa kostnader. Artikel 50 Bidrag från andra medlemmar än unionen De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 1 000 000 000 EUR, inklusive upp till 23 500 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3. Artikel 51 Den kompletterande verksamhetens omfattning 1. Utan hinder av styrelsens befogenhet att fatta beslut om planen för kompletterande verksamhet enligt artikel 17.2 n, och inom tillämpningsområdet för artikel 2.9 och 2.10, ska konsortiet för biobaserade industrier, eller dessa industriers ingående eller anknutna enheter, varje år lägga fram ett förslag på kompletterande verksamheter. Kompletterande verksamheter är sådana som är direkt kopplade till projekt och verksamheter inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, och särskilt följande: a) Investeringar i nya anläggningar som demonstrerar en ny värdekedja, inklusive investeringar i varaktig utrustning, verktyg och tillhörande infrastruktur, särskilt i samband med regional utbyggnad och därtill hörande hållbarhetskontroll. b) Investeringar i en ny, innovativ och hållbar produktionsanläggning eller ett nytt, innovativt och hållbart flaggskeppsprojekt. c) Investeringar i ny forskning och innovation och för detta motiverad infrastruktur, inbegripet anläggningar, verktyg, varaktig utrustning och pilotanläggningar (forskningscentrum). d) Standardiseringsverksamhet. e) Kommunikation, spridning och medvetandehöjande verksamhet. 2. De investeringar som är direkt kopplade till projekt är särskilt följande: a) Icke stödberättigande investeringar som krävs för genomförandet av ett projekt inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa under projektets löptid. b) Investeringar som görs parallellt med ett projekt inom det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa, som kompletterar projektets resultat och som lyfter projektet till en högre teknisk mognadsgrad. c) Investeringar som behövs för att tillämpa projektresultat från det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa efter att projektet avslutats och till dess att det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa avvecklas. I motiverade fall kan investeringar för att tillämpa projektresultat från det föregående initiativet (det gemensamma företaget BBI) beaktas. Artikel 52 Organ i det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa Organen i det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa ska vara a) styrelsen, b) den verkställande direktören, c) gruppen med staternas företrädare, d) den vetenskapliga kommittén, e) genomförandegrupperna. Artikel 53 Styrelsens sammansättning Styrelsen ska bestå av följande: a) Fem företrädare för kommissionen på unionens vägnar. b) Fem företrädare för andra medlemmar än unionen, av vilka minst en ska företräda små och medelstora företag. Artikel 54 Styrelsens arbetsformer 1. Andra medlemmar än unionen ska tillsammans inneha 50 % av rösterna. 2. Genom undantag från artikel 16.4 ska styrelsen välja sin ordförande för en period på två år. 3. Styrelsen ska hålla sina ordinarie sammanträden fyra gånger per år. 4. Utöver de sammanträden som avses i punkt 2 ska styrelsen också sammankalla ett strategiskt sammanträde minst en gång per år med de primära syftena att identifiera utmaningar och möjligheter för en hållbar biobaserad industri och att tillhandahålla ytterligare strategisk vägledning för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa. 5. Ytterligare verkställande direktörer eller tjänstemän med beslutsbefogenheter från ledande europeiska biobaserade företag och kommissionen ska bjudas in till det strategiska sammanträdet. Artikel 55 Den vetenskapliga kommittén 1. Den vetenskapliga kommittén ska vara det vetenskapliga rådgivande organ för det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa som avses i artikel 21.1. 2. Den vetenskapliga kommittén ska ha högst 15 ordinarie ledamöter. 3. Ordföranden i den vetenskapliga kommittén ska väljas för en period av två år. 4. Den vetenskapliga kommittén ska inrätta en arbetsgrupp bestående av experter med lämplig profil för att bidra till att säkerställa tillräckligt fokus på arbetsprogrammets alla hållbarhetsaspekter. När så är möjligt ska den vetenskapliga kommitténs råd om arbetsprogrammet inkludera aspekter som rör cirkularitet, miljömässig hållbarhet, bevarande och förbättring av biologisk mångfald samt bredare aspekter av hållbarheten hos de biobaserade systemen och därtill kopplade värdekedjor. Artikel 56 Genomförandegrupperna 1. En eller flera genomförandegrupper ska inrättas i enlighet med artikel 22. Genomförandegruppernas roll är att ge styrelsen råd i frågor som är avgörande för marknadslanseringen av biobaserad innovation och att främja spridningen av hållbara cirkulära biobaserade lösningar. 2. Genomförandegruppernas sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig bred representation för de biobaserade intressenterna på innovationsområdet. Alla andra intressenter än medlemmarna i konsortiet för biobaserade industrier och deras ingående eller anknutna enheter får anmäla sitt intresse för att bli medlem i en genomförandegrupp. Styrelsen ska fastställa genomförandegruppernas avsedda storlek och sammansättning, mandatperiodernas längd och möjligheten att förlänga mandat, och välja ut deras medlemmar. 3. Genomförandegrupperna ska sammanträda minst en gång per år. Vid det första sammanträdet ska genomförandegrupperna anta sina arbetsordningar. Dessa arbetsordningar ska godkännas av styrelsen. Extra sammanträden i genomförandegrupperna ska sammankallas på begäran av styrelsen, ordföranden eller en majoritet av den berörda genomförandegruppen. 4. Genomförandegrupperna ska välja en ordförande och en vice ordförande per tematisk inriktning för en period på två år. Ordföranden samordnar verksamheten och företräder genomförandegruppen. Ordföranden får bjudas in som observatör till sammanträden i den vetenskapliga kommittén och gruppen med staternas företrädare. 5. Genomförandegrupperna ska på styrelsens begäran lämna rekommendationer om frågor som rör spridning av biobaserad innovation. Genomförandegrupperna kan också när som helst på eget initiativ utfärda rekommendationer till styrelsen. AVDELNING II DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR REN LUFTFART Artikel 57 Övriga mål för det gemensamma företaget för ren luftfart 1. Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för ren luftfart ha följande allmänna mål: a) Att bidra till att minska luftfartens ekologiska fotavtryck genom att påskynda utvecklingen av klimatneutral luftfartsteknik som kan tas i bruk så snart som möjligt, och därmed avsevärt bidra till uppnåendet av de allmänna målen i den europeiska gröna given, särskilt när det gäller att minska EU:s nettoutsläpp av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, jämfört med 1990 års nivåer, och en väg mot att uppnå klimatneutralitet senast 2050. b) Att säkerställa att flygteknikrelaterad forsknings- och innovationsverksamhet, med särskild inriktning på banbrytande tekniska initiativ, bidrar till den globala hållbara konkurrenskraften för unionens luftfartsindustri, och att säkerställa att klimatneutral luftfartsteknik uppfyller relevanta flygsäkerhets- och luftfartsskyddskrav och att flyget förblir ett säkert, tillförlitligt, kostnadseffektivt och effektivt transportsätt för passagerar- och godstransporter. c) Att stärka Europas forsknings- och innovationskapacitet på luftfartsområdet. 2. Det gemensamma företaget för ren luftfart ska också ha följande specifika mål: a) Att integrera och demonstrera banbrytande tekniska innovationer för luftfartyg som kan minska nettoutsläppen av växthusgaser med minst 30 % fram till 2030, jämfört med 2020 års spetsteknik, och samtidigt bana väg för klimatneutral luftfart senast 2050. b) Att säkerställa att den tekniska och potentiella industriella mognaden hos innovationer kan stödja lanseringen av banbrytande nya produkter och tjänster senast 2035, i syfte att ersätta 75 % av den operativa flottan senast 2050 och utveckla ett innovativt, tillförlitligt, säkert och kostnadseffektivt europeiskt luftfartssystem som kan uppfylla målet om klimatneutralitet senast 2050. c) Att utvidga och främja integreringen av klimatneutrala värdekedjor för forskning och innovation på luftfartsområdet, inbegripet med den akademiska världen, forskningsorganisationer, industrin och små och medelstora företag, även genom att utnyttja synergier med andra relaterade nationella och europeiska program och genom att stödja utnyttjandet av branschkompetens i hela värdekedjan. Artikel 58 Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för ren luftfart Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för ren luftfart också utföra följande uppgifter: a) På sin webbplats och på kommissionens relevanta webbplatser offentliggöra all information som krävs för att utarbeta och lämna in förslag till öppna ansökningsomgångar som anordnas av det gemensamma företaget för ren luftfart. b) Övervaka och bedöma den tekniska utvecklingen mot bakgrund av uppnåendet av de allmänna och specifika mål som anges i artikel 57. c) Underlätta full tillgång till data och information för en oberoende övervakning av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet som utförs under tillsyn av kommissionen. d) Bistå kommissionen på dennas begäran med att samordna införandet och utvecklingen av regleringar och standarder som stöder marknadslanseringen av rena luftfartslösningar, särskilt genom att genomföra studier, simuleringar och tillhandahålla teknisk rådgivning, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att undanröja hinder för marknadstillträde. Artikel 59 Medlemmar 1. Medlemmarna i det gemensamma företaget för ren luftfart ska vara a) unionen, företrädd av kommissionen, b) de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga I, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för ren luftfart genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för deras anslutning än de som anges i denna förordning, c) associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7 och efter styrelsens godkännande. 2. Utöver artikel 7.1 får styrelsen under de första sex månaderna efter bildandet av det gemensamma företaget för ren luftfart välja ut associerade medlemmar från en förteckning som upprättats efter en öppen inbjudan till intresseanmälan som utlysts av kommissionen innan företaget bildades. Villkoren i artikel 7.2 ska gälla i tillämpliga delar. Artikel 60 Unionens ekonomiska bidrag Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för ren luftfart, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 1 700 000 000 EUR, inklusive upp till 39 223 000 EUR för administrativa kostnader. Artikel 61 Bidrag från andra medlemmar än unionen De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för ren luftfart än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 2 400 000 000 EUR, inklusive upp till 39 223 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3. Artikel 62 Den kompletterande verksamhetens omfattning 1. Vid tillämpning av artikel 11.1 b kan kompletterande verksamhet omfatta a) verksamhet som omfattas av indirekta åtgärder inom det gemensamma företaget för ren luftfart men som inte finansieras genom sådana indirekta åtgärder, b) verksamhet som är direkt kopplad till arbetsprogrammet för det gemensamma företaget för ren luftfart, c) forsknings- och innovationsverksamhet som bygger på verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för ren luftfart eller dess föregående initiativ, d) forsknings- och innovationsverksamhet inom projekt som har en tydlig koppling till den strategiska forsknings- och innovationsagendan och som medfinansieras genom nationella eller regionala program inom unionen, e) privata forsknings- och innovationsprojekt som kompletterar projekt inom den strategiska forsknings- och innovationsagendan samt verksamhet som bidrar till utnyttjandet av branschkompetens i hela värdekedjan, f) verksamhet som leder till spridning eller utnyttjande av projektresultat från det gemensamma företaget för ren luftfart eller dess tidigare initiativ, eller från båda, och som inte har fått unionsfinansiering, g) europeisk standardiserings- och certifieringsverksamhet som rör rena luftfartslösningar från projekt inom det gemensamma företaget för ren luftfart eller dess föregående initiativ. 2. Kompletterande verksamhet ska ha klart definierade resultat. Artikel 63 Organ i det gemensamma företaget för ren luftfart Organen i det gemensamma företaget för ren luftfart ska vara a) styrelsen, b) den verkställande direktören, c) gruppen med staternas företrädare, d) den tekniska kommittén, e) det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart. Artikel 64 Styrelsens sammansättning Styrelsen ska bestå av följande: a) Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar. b) Femton företrädare för andra medlemmar än unionen som valts av och bland de grundande medlemmarna och associerade medlemmarna för att säkerställa en balanserad representation för luftfartens värdekedja, t.ex. luftfartygsintegrerare, motortillverkare och utrustningstillverkare. Styrelsen ska i sin arbetsordning fastställa ett rotationssystem för fördelningen av mandat för andra medlemmar än unionen med beaktande av jämn könsfördelning. De utvalda företrädarna ska omfatta minst en företrädare för de europeiska små och medelstora företagen, minst två företrädare för forskningsorganisationerna och minst en företrädare för lärosätena. Artikel 65 Styrelsens arbetsformer 1. Andra medlemmar än unionen ska tillsammans inneha 50 % av rösterna. 2. Genom undantag från artikel 16.4 ska ordförandeskapet i styrelsen innehas gemensamt av kommissionen på unionens vägnar och en företrädare för andra medlemmar än unionen. 3. Ordförandena för det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart, den tekniska kommittén och gruppen med staternas företrädare samt en företrädare för Easa ska delta i styrelsens sammanträden som observatörer. 4. Styrelsen ska säkerställa en direkt koppling till och samordning med verksamheten i gruppen med staternas företrädare eller andra rådgivande organ. För detta ändamål får styrelsen också delegera en ledamot att följa dessa organs verksamhet. Artikel 66 Styrelsens övriga uppgifter 1. Utöver de uppgifter som anges i artikel 17 ska styrelsen för det gemensamma företaget för ren luftfart utföra följande uppgifter: a) Övervaka att de strategier för kompletterande verksamhet som tillämpas av andra medlemmar än unionen är relevanta för ren luftfart. b) Främja marknadslansering av teknik och lösningar för att bidra till att uppnå målen för den europeiska gröna given och säkerställa att det gemensamma företagets specifika mål enligt artikel 57 uppnås. c) Eftersträva synergier mellan forsknings- och demonstrationsverksamhet på regional nivå, nationell nivå eller unionsnivå som rör den strategiska forsknings- och innovationsagendan och arbetsprogrammet för det gemensamma företaget för ren luftfart. d) Kontrollera att programmet övervakas och att framstegen bedöms i förhållande till olika effektindikatorer och till de specifika målen för det gemensamma företaget för ren luftfart enligt artikel 57.2. e) Säkerställa fortsatt styrning och förvaltning av övergången för de tekniska prioriteringarna och forsknings- och innovationsverksamheten inom programmet för det gemensamma företaget Clean Sky 2 tills de slutförts, i enlighet med målen för det gemensamma företaget för ren luftfart och, i relevanta fall, säkerställa överföring av resultat till programmet för ren luftfart. 2. Styrelsen ska utvärdera och fatta beslut beträffande genomförandet av programmet och uppnåendet av målen för det gemensamma företaget för ren luftfart, bland annat i fråga om a) den strategiska fleråriga planeringen av ansökningsomgångar om ren luftfart och deras anpassning till målen för Horisont Europa samt tillhörande arbetsprogram och tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder, b) ändringar eller optimeringar av programmets tekniska tillämpningsområde för att anpassa arbetsprogrammet och målen för det gemensamma företaget för ren luftfart till det övergripande arbetsprogrammet för Horisont Europa och liknande arbetsprogram för andra europeiska partnerskap, c) rekommendationer från rådgivande organ och särskilda åtgärder enligt artikel 58 för att öka marknadspenetrationen och effekterna av rena luftfartslösningar i linje med den europeiska gröna given och relaterade policyåtgärder för att förbättra den. Artikel 67 Den verkställande direktörens övriga uppgifter Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för ren luftfart utföra följande uppgifter: a) Vidta lämpliga åtgärder för att hantera samspelet mellan projekt som får stöd från det gemensamma företaget, undvika onödiga överlappningar mellan dessa och främja synergier inom hela programmet. b) Säkerställa att tidsfristerna för överföring av nödvändig information till de olika organen i det gemensamma företaget för ren luftfart respekteras. c) Underlätta kommissionens samordning, i enlighet med råd från de rådgivande organen, mellan verksamheten i det gemensamma företaget för ren luftfart och relevant forsknings- och innovationsverksamhet inom Horisont Europa i syfte att undvika överlappningar och främja synergier. d) Säkerställa att det gemensamma företaget möjliggör full tillgång till data och information för den oberoende övervakning av effekterna av forskning och innovation på luftfartsområdet som utförs under direkt tillsyn av kommissionen, och vidta alla lämpliga åtgärder som krävs för att säkerställa att denna process är oberoende av det gemensamma företaget för ren luftfart självt, t.ex. genom offentlig upphandling, oberoende utvärderingar, granskningar eller ad hoc-analyser. Övervaknings- och bedömningsrapporten för programmet ska läggas fram för styrelsen en gång per år. e) Bistå styrelsen med anpassningar av det tekniska innehållet i och budgetanslagen för arbetsprogrammet under genomförandet av den strategiska forsknings- och innovationsagendan i syfte att maximera resultaten för det gemensamma företaget för ren luftfart. Artikel 68 Gruppen med staternas företrädare 1. Gruppen med staternas företrädare ska minst två gånger om året hålla samordningsmöten med grupperna med staternas företrädare vid andra relevanta gemensamma företag, t.ex. det gemensamma företaget Sesar 3, i syfte att skapa en förbindelselänk mellan de nationella och regionala myndigheterna och det gemensamma företaget för ren luftfart och ge råd till det gemensamma företaget för ren luftfart på denna grund. 2. Utöver vad som anges i artikel 20 ska gruppen med staternas företrädare ha följande övriga uppgifter: a) Föreslå åtgärder för att förbättra komplementariteten mellan forsknings- och innovationsåtgärderna inom ren luftfart och nationella forskningsprogram som bidrar till målen i den strategiska forsknings- och innovationsagendan, liksom med internationella och andra nationella initiativ och projekt. b) Främja särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå som syftar till att öka små och medelstora företags deltagande i forskning och innovation inom ren luftfart, bland annat genom spridningsevenemang, särskilda tekniska workshoppar och kommunikation, samt alla andra åtgärder som syftar till att främja samarbete och spridning av flygteknik. c) Främja investeringar i forskning och innovation från sammanhållningspolitiska fonder såsom Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Fonden för en rättvis omställning och Next Generation EU-fonder inom ramen för det gemensamma företaget för ren luftfart. Artikel 69 Den tekniska kommittén 1. Den tekniska kommittén ska bestå av följande: a) Upp till fyra företrädare för kommissionen och olika unionsorgan, enligt beslut av unionens företrädare i styrelsen. b) En företrädare för varje annan medlem än unionen. c) En företrädare för Easa. 2. Ordförandeskapet i den tekniska kommittén ska innehas gemensamt av en företrädare för de grundande medlemmarna, enligt ett roterande system på tvåårsbasis, och kommissionen. Den tekniska kommittén ska rapportera till styrelsen, och dess sekretariat ska tillhandahållas av det gemensamma företaget för ren luftfart. 3. Den verkställande direktören ska vara ständig observatör i den tekniska kommittén. Företrädare för gruppen med staternas företrädare och det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart får närvara som observatörer på inbjudan av ordföranden eller på egen begäran, varvid deras närvaro ska godkännas av ordföranden och det gemensamma företagets företrädare. 4. Den tekniska kommittén ska föreslå sin arbetsordning och lägga fram den för antagande av styrelsen. 5. Den tekniska kommittén ska utveckla och upprätthålla programmets tekniska färdplan och strategi. Den ska, beroende på vad som är tillämpligt, föreslå och förbereda styrelsens antagande av forskningsåtgärdernas omfattning och planering, den tekniska strategin och den övergripande forskningsfärdplanen för det gemensamma företaget för ren luftfart. En styrelseledamot får ges i uppdrag att följa verksamheten i kommittén. 6. Den tekniska kommittén ska utföra följande uppgifter: a) Vid behov utarbeta förslag till ändring av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen. b) Utarbeta förslag till tekniska prioriteringar och forskningsåtgärder som ska ingå i arbetsprogrammet och forskningsämnen för öppna ansökningsomgångar. c) Tillhandahålla information om planerade eller pågående forskningsåtgärder på nationell, regional eller annan icke-unionsnivå och lämna rekommendationer om de åtgärder som krävs för att maximera möjliga synergier inom programmet för det gemensamma företaget för ren luftfart. d) Föreslå ändringar eller optimeringar av programmets tekniska tillämpningsområde för överläggningar och slutligt beslut i styrelsen, i syfte att anpassa arbetsprogrammet och målen för det gemensamma företaget för ren luftfart till det övergripande arbetsprogrammet för Horisont Europa och liknande arbetsprogram för andra europeiska partnerskap, i enlighet med vad som anges i den strategiska forsknings- och innovationsagendan. e) Lämna rekommendationer om maximering av effekterna i linje med målen för den europeiska gröna given och den potentiella marknadslanseringen av programmets resultat från indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget. Artikel 70 Det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart 1. Det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart ska vara det vetenskapliga rådgivande organ för det gemensamma företaget för ren luftfart som inrättas i enlighet med artikel 21.1 a och 21.4. 2. Det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart ska ha högst 15 ordinarie ledamöter, och dessa ledamöter ska inte vara ledamöter i något annat organ i det gemensamma företaget. 3. Ordföranden i det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart ska väljas för en period på två år. 4. En företrädare för Easa ska vara ordinarie ledamot av det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart. 5. Vid utförandet av sina uppgifter ska det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart samarbeta med relevanta forum för intressenter inom europeisk luftfart, t.ex. den rådgivande gruppen för aeronautisk forskning i Europa (Acare). 6. Det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart ska, i enlighet med artikel 21.7 f, hålla samordningsmöten med de rådgivande organen vid andra relevanta gemensamma företag, t.ex. det gemensamma företaget Sesar 3, i syfte att främja synergier och samarbete mellan unionens relevanta forsknings- och innovationsinitiativ inom luftfarten och ge råd om detta till det gemensamma företaget för ren luftfart på denna grund. 7. Det europeiska vetenskapliga rådgivande organet för ren luftfart ska också ge råd och stöd till kommissionen och det gemensamma företaget för ren luftfart om initiativ som främjar luftfartsforskning i de europeiska utbildningssystemen, och ge rekommendationer om utveckling av flygfärdigheter och kompetens samt uppdaterade flygtekniska kursplaner. Artikel 71 Certifiering av ny teknik 1. Easa får bjudas in av sökande, bidragsmottagare eller den verkställande direktören för att ge råd om enskilda projekt och demonstrationsverksamheter i frågor som rör överensstämmelse med standarder för flygsäkerhet, driftskompatibilitet och miljö, för att säkerställa att dessa leder till att de standarder, den testningskapacitet och de lagstadgade krav som krävs för produktutveckling och införande av ny teknik utvecklas i god tid. 2. Den certifieringsverksamhet och de tjänster som tillhandahålls ska omfattas av bestämmelserna om avgifter i förordning (EU) 2018/1139. Artikel 72 Undantag från reglerna för deltagande Om det är vederbörligen motiverat i beskrivningen av relevanta ämnen i arbetsprogrammet ska en enda rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land eller konsortier som inte uppfyller villkoret i artikel 22.2 i Horisont Europa-förordningen ha rätt att delta i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för ren luftfart. AVDELNING III DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR FÖRNYBAR VÄTGAS Artikel 73 Övriga mål för det gemensamma företaget för förnybar vätgas 1. Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för förnybar vätgas ha följande allmänna mål: a) Att bidra till målen i meddelandet från kommissionen av den 17 september 2020 Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare , den europeiska gröna given och den europeiska klimatlagen genom att höja unionens ambitionsnivå att minska växthusgasutsläppen till minst 55 % under 1990 års nivåer senast 2030, och nå klimatneutralitet senast 2050. b) Att bidra till genomförandet av kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa från 2020. c) Att stärka konkurrenskraften hos unionens värdekedja för förnybar vätgas i syfte att stödja särskilt de små och medelstora företagen och påskynda marknadsinträdet för innovativa och konkurrenskraftiga förnybara lösningar. d) Att stimulera forskning och innovation som avser produktion, distribution, lagring och slutanvändning av förnybar vätgas. 2. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska också ha följande specifika mål: a) Genom forskning och innovation, däribland verksamheter avseende lägre tekniska mognadsgrader, förbättra kostnadseffektiviteten, effektiviteten, tillförlitligheten, kvantiteten och kvaliteten hos de lösningar för förnybar vätgas – inbegripet produktion, distribution, lagring och slutanvändning – som utvecklas i unionen. b) Stärka kunskapen och kapaciteten hos vetenskapliga och industriella aktörer längs värdekedjan för vätgas i unionen och samtidigt stödja utnyttjandet av branschkompetens. c) Genomföra demonstrationsverksamhet för förnybara vätgaslösningar med sikte på lokal, regional och unionsomfattande utbyggnad, som syftar till att involvera aktörer i alla medlemsstater och inriktas på produktion, distribution, lagring och användning av förnybar energi för transporter och energiintensiva industrier samt andra tillämpningar. d) Öka allmänhetens och den privata sektorns medvetenhet om, acceptans för och användning av lösningar för förnybar vätgas, särskilt genom samarbete med andra europeiska partnerskap inom ramen för Horisont Europa. Artikel 74 Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för förnybar vätgas Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för förnybar vätgas också utföra följande uppgifter: a) Bedöma och övervaka tekniska framsteg och tekniska, ekonomiska och samhälleliga hinder för marknadstillträde, även på framväxande vätgasmarknader. b) Utan hinder av kommissionens policybefogenheter, och inom ramen för kommissionens policyriktlinjer och övervakning, bidra till utarbetandet av regelverk och standarder för att undanröja hinder för marknadstillträde och stödja utbytbarhet, driftskompatibilitet och handel på hela den inre marknaden och globalt. c) Stödja kommissionen, bland annat genom teknisk sakkunskap, i dess internationella initiativ om vätgasstrategin, t.ex. det internationella partnerskapet för vätgasekonomin (IPHE), Mission Innovation och vätgasinitiativet. Artikel 75 Medlemmar Medlemmarna i det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska vara a) unionen, företrädd av kommissionen, b) Hydrogen Europe AISBL, en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt belgisk lag ( industrigruppen ) efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning, c) Hydrogen Europe Research AISBL, en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt belgisk lag ( forskningsgruppen ) efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för förnybar vätgas genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning. Artikel 76 Unionens ekonomiska bidrag Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för förnybar vätgas, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 1 000 000 000 EUR, inklusive upp till 30 193 000 EUR för administrativa kostnader. Artikel 77 Bidrag från andra medlemmar än unionen De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för förnybar vätgas än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 1 000 000 000 EUR, inklusive upp till 30 193 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3. Artikel 78 Den kompletterande verksamhetens omfattning 1. Vid tillämpning av artikel 11.1 b får kompletterande verksamhet inbegripa verksamhet som är direkt kopplad till verksamheten i det gemensamma företaget för förnybar vätgas och som bidrar till dess mål, bland annat följande: a) Förkommersiella försök och fältstudier. b) Koncepttest. c) Förbättring av befintliga produktionslinjer för uppskalning. d) Storskaliga fallstudier. e) Medvetandehöjande verksamhet om vätgasteknik och säkerhetsåtgärder. f) Utnyttjande av projektresultat för produkter, ytterligare exploatering och verksamhet inom forskningskedjan, antingen med högre teknisk mognadsgrad eller i parallella verksamhetsgrenar. g) Forsknings- och innovationsverksamhet inom projekt som har en tydlig koppling till den strategiska forsknings- och innovationsagendan och som medfinansieras genom nationella eller regionala program inom unionen. 2. Den kompletterande verksamheten för det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska syfta till att säkerställa synergier med alliansen för ren vätgas, Mission Innovation-utmaningen Renewable and Clean Hydrogen , EU:s innovationsfond, plattformen för strategin för smart specialisering (S3)/H2 Regions och pilotprojektet inom det europeiska forskningsområdet om förnybar vätgas. Artikel 79 Organ i det gemensamma företaget för förnybar vätgas Organen i det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska vara a) styrelsen, b) den verkställande direktören, c) gruppen med staternas företrädare, och d) intressentgruppen. Artikel 80 Styrelsens sammansättning Styrelsen ska bestå av följande: a) Företrädare för kommissionen på unionens vägnar. b) Sex företrädare för industrigruppen, med beaktande av geografisk, könsmässig och sektoriell representation samt representation utifrån företagsstorlek. c) En företrädare för forskningsgruppen. Artikel 81 Styrelsens arbetsformer 1. Utöver omröstningsreglerna i artikel 16.3 ska industrigruppen inneha 43 % av rösterna och forskningsgruppen 7 % av rösterna i styrelsen. 2. Styrelsens ordförande ska vara en företrädare för de privata medlemmarna och ska utses av styrelsen. Artikel 82 Styrelsens övriga uppgifter Utöver de uppgifter som anges i artikel 17 ska styrelsen för det gemensamma företaget för förnybar vätgas också utföra följande uppgifter: a) Främja synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå eller regional nivå, särskilt med sådana som stöder införandet av forsknings- och innovationslösningar, infrastruktur, utbildning och regional utveckling när det gäller användningen av förnybar vätgas. b) I enlighet med artiklarna 5.2 b och 17 n tillhandahålla strategisk vägledning när det gäller samarbetet med andra europeiska partnerskap, inbegripet partnerskapen för utsläppsfria vägtransporter, vattenvägstransporter med nollutsläpp, Europas järnvägar, ren luftfart, processer för planeten och rent stål, i enlighet med respektive strategisk forsknings- och innovationsagenda eller andra likvärdiga dokument. c) Uppmuntra marknadslansering av teknik och lösningar för att uppnå målen i den europeiska gröna given. d) Säkerställa att oberoende yttranden och råd från det bredare forskarsamhället om den strategiska forsknings- och innovationsagendan, arbetsprogrammen och utvecklingen i angränsande sektorer samlas in genom en oberoende vetenskaplig rådgivande workshop inom ramen för det europeiska partnerskapsforumet för förnybar vätgas. Artikel 83 Den verkställande direktörens övriga uppgifter Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för förnybar vätgas också utföra följande uppgifter: a) Föreslå och genomföra verksamhet som främjar synergier med relevanta verksamheter och program på unionsnivå, nationell nivå eller regional nivå. b) Stödja och bidra till andra unionsinitiativ som har kopplingar till vätgas, med förbehåll för styrelsens godkännande. c) Med förbehåll för styrelsens godkännande, sammankalla ett årligt europeiskt partnerskapsforum för förnybar vätgas, som inbegriper den oberoende vetenskapliga rådgivande workshop som avses i artikel 82 d. Partnerskapsforumet ska, om möjligt, hållas gemensamt och parallellt med European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas. Artikel 84 Intressentgruppen 1. Intressentgruppen ska bestå av företrädare för sektorer som producerar, distribuerar, lagrar, behöver eller använder förnybar vätgas i hela unionen, inbegripet företrädare för andra relevanta europeiska partnerskap, samt företrädare för det interregionala partnerskapet European Hydrogen Valleys och forskarsamhället. 2. Utöver de uppgifter som anges i artikel 22 ska intressentgruppen ha följande uppgifter: a) Lämna synpunkter på de strategiska och tekniska prioriteringar som det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller något annat likvärdigt dokument och tillhörande detaljerade tekniska färdplaner, med vederbörligt beaktande av framstegen och behoven i angränsande sektorer. b) Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för förnybar vätgas och angränsande sektorer eller andra sektorer med vilka synergier anses ge ett mervärde. c) Bidra till det europeiska partnerskapsforumet för förnybar vätgas och European Hydrogen Forum som anordnas av alliansen för ren vätgas. AVDELNING IV DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR EUROPAS JÄRNVÄGAR Artikel 85 Övriga mål för det gemensamma företaget för Europas järnvägar 1. Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar ha följande allmänna mål: a) Bidra till förverkligandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet. b) Säkerställa en snabb övergång till ett mer attraktivt, användarvänligt, konkurrenskraftigt, överkomligt, underhållsvänligt, effektivt och hållbart europeiskt järnvägssystem som är integrerat i det större mobilitetssystemet. c) Stödja utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig europeisk järnvägsindustri. 2. Utöver de mål som anges i punkt 1 ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar ha följande specifika mål: a) Underlätta forsknings- och innovationsverksamhet för att tillhandahålla ett genom utformning integrerat europeiskt järnvägsnät, undanröja hinder för driftskompatibilitet och tillhandahålla lösningar för fullständig integration, som omfattar trafikledning, fordon, infrastruktur, även inbegripet integrering med nationella spårvidder såsom 1 520, 1 000 eller 1 668 mm, och tjänster och som på bästa möjliga sätt motsvarar resenärernas och företagens behov, påskyndar införandet av innovativa lösningar till stöd för det gemensamma europeiska järnvägsområdet och samtidigt ökar kapaciteten och tillförlitligheten och sänker kostnaderna för järnvägstransporter. b) Skapa ett hållbart och motståndskraftigt järnvägssystem genom att utveckla ett utsläppsfritt, tyst järnvägssystem och en klimatsäker infrastruktur, tillämpa den cirkulära ekonomin på järnvägssektorn, testa användningen av innovativa processer, tekniker, konstruktioner och material i järnvägssystemens hela livscykel och utveckla andra innovativa lösningar för styrda yttransporter. c) Genom sin systempelare utveckla ett enhetligt operativt koncept och en funktionell, säker och trygg systemarkitektur, med vederbörlig hänsyn till it-säkerhetsaspekter, med fokus på det europeiska järnvägsnät som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 ( 39 ) , för integrerade europeiska system för trafikstyrning och signalering, inklusive automatiserad tågdrift, som ska säkerställa att forskning och innovation inriktas på gemensamt överenskomna och delade kundkrav och operativa behov och att de kan vidareutvecklas. d) Underlätta forsknings- och innovationsverksamhet som rör godstransporter på järnväg och intermodala transporttjänster för att åstadkomma konkurrenskraftiga och miljövänliga godstransporter på järnväg som är helt integrerade i logistikvärdekedjan, med automatisering och digitalisering av godstrafiken i fokus. e) Utveckla demonstrationsprojekt i intresserade medlemsstater. f) Bidra till utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig europeisk järnvägsindustri. g) Möjliggöra, främja och utnyttja synergier med unionens övriga politik, program, initiativ, instrument eller fonder i syfte att maximera effekt och mervärde. 3. Det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska eftersträva ett geografiskt balanserat deltagande av medlemmar och partner i sin verksamhet. Det ska också upprätta nödvändiga internationella kontakter för forskning och innovation på järnvägsområdet, i linje med kommissionens prioriteringar. Artikel 86 Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för Europas järnvägar 1. Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar tillsammans med kommissionen utarbeta och, efter samråd med gruppen med staternas företrädare, lägga fram, för antagande av styrelsen, den generalplan som utarbetats i samråd med alla berörda intressenter inom järnvägssystemet och järnvägssektorns underleverantörer. 2. Kommissionen får inleda utarbetandet av generalplanen före bildandet av det gemensamma företaget för Europas järnvägar, i samråd med gruppen med staternas företrädare och alla berörda intressenter. 3. Generalplanen ska utgöra en gemensam, framåtblickande färdplan utifrån ett systemperspektiv. Den ska identifiera vilka insatsområden som omfattas av det gemensamma företaget för Europas järnvägar. De mål som anges i generalplanen ska vara resultatinriktade och struktureras kring de mål som anges i artikel 85. 4. Generalplanen ska antas av styrelsen och godkännas av kommissionen i enlighet med artikel 16, med undantag för det avsnitt i generalplanen som rör systempelaren, som ska antas i enlighet med artikel 93.4. Innan kommissionen godkänner generalplanen ska den lägga fram den för rådet och Europaparlamentet. Eventuella ändringar därefter ska meddelas rådet och Europaparlamentet. 5. Generalplanen ska utgöra den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för Europas järnvägar i den mening som avses i artikel 2.12. Den ska ge vägledning för de mer specifika uppgifterna för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, nämligen att a) inom ramen för systempelaren utveckla ett systemperspektiv som återspeglar behoven hos järnvägstillverkningsindustrin, tågoperatörerna, medlemsstaterna och andra privata och offentliga aktörer på järnvägsområdet, inbegripet organ som företräder kundintressen, t.ex. passagerare och gods och personal, samt relevanta aktörer utanför den traditionella järnvägssektorn. Systemperspektivet ska omfatta följande: i) Utveckling av driftskonceptet och systemarkitekturen, inbegripet definition av de tjänster, funktionella block och gränssnitt som ligger till grund för driften av järnvägssystemet. ii) Utveckling av tillhörande specifikationer, inbegripet gränssnitt, specifikationer för funktionella krav och specifikationer för systemkrav som ska införlivas i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD:er) som fastställts i enlighet med direktiv (EU) 2016/797 eller standardiseringsprocesser för att uppnå högre nivåer av digitalisering och automatisering. iii) Säkerställande av att systemet underhålls, felkorrigeras och kan anpassas över tid, samt att hänsyn tas till migreringen från nuvarande arkitekturer. iv) Säkerställande av att de nödvändiga gränssnitten mot andra transportsätt och mot tunnelbana, spårvägssystem eller snabbspårvägssystem bedöms och påvisas, särskilt för gods- och passagerarflöden. b) underlätta den forsknings- och innovationsverksamhet som krävs för att uppnå målen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, inbegripet järnvägsinriktad forsknings- och innovationsverksamhet med låg teknisk mognadsgrad. I detta avseende ska det gemensamma företaget för Europas järnvägar göra följande: i) Fastställa och organisera forsknings-, innovations-, demonstrations-, validerings- och utredningsverksamhet som ska utföras under dess ledning, och samtidigt undvika fragmentering av sådan verksamhet. ii) Utnyttja möjligheter till standardisering och modularitet och underlätta gränssnitten mot andra transportsätt och system. iii) Utveckla demonstrationsprojekt. iv) Utveckla ett nära samarbete och säkerställa samordning med relaterad europeisk, nationell och internationell forsknings- och innovationsverksamhet inom och utanför järnvägssektorn, beroende på vad som krävs, särskilt inom ramen för Horisont Europa, och därigenom göra det möjligt för det gemensamma företaget för Europas järnvägar att spela en viktig roll inom järnvägsrelaterad forskning och innovation och samtidigt dra nytta av de vetenskapliga och tekniska framsteg som gjorts inom andra sektorer. v) Genom det samarbete som avses i led iv säkerställa att forskning omsätts i faktiska utvecklingsinsatser och utveckling av banbrytande innovationer, och i sista hand till marknadsinriktad innovation genom demonstration och spridning. c) utföra alla uppgifter som krävs för att uppnå de mål som anges i artiklarna 4 och 83. Artikel 87 Medlemmar 1. Medlemmarna i det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska vara a) unionen, företrädd av kommissionen, b) de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga II, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för deras anslutning än de som anges i denna förordning, c) de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7. Förteckningen över associerade medlemmar ska godkännas av kommissionen. 2. Utöver vad som anges i artikel 7.1 får styrelsen under de första sex månaderna efter bildandet av det gemensamma företaget för Europas järnvägar välja ut associerade medlemmar från en förteckning som upprättats efter en öppen inbjudan till intresseanmälan som utlysts av kommissionen innan företaget bildades. Villkoren i artikel 7.2 ska gälla i tillämpliga delar. Artikel 88 Unionens ekonomiska bidrag Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för Europas järnvägar, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 600 000 000 EUR, inklusive minst 50 000 000 EUR för systempelaren, och upp till 24 000 000 EUR för administrativa kostnader. Artikel 89 Bidrag från andra medlemmar än unionen De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för Europas järnvägar än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 600 000 000 EUR, inklusive upp till 24 000 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3. Artikel 90 Den kompletterande verksamhetens omfattning 1. Vid tillämpning av artikel 11.1 b kan kompletterande verksamhet inbegripa a) verksamhet som omfattas av indirekta åtgärder inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar men som inte finansieras genom sådana indirekta åtgärder, b) verksamhet som är direkt kopplad till arbetsprogrammet för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, c) forsknings- och innovationsverksamhet som bygger på verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för Europas järnvägar eller det gemensamma företaget Shift2Rail, d) kompletterande forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras av andra medlemmar än unionen och som har ett tydligt mervärde för unionen och bidrar till att uppnå målen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, e) verksamhet som finansieras av andra medlemmar än unionen i projekt som finansieras genom nationella program eller genom regionala program som kompletterar verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för Europas järnvägar, f) utnyttjande av resultaten av verksamhet som finansieras inom ramen för det gemensamma företaget Shift2Rail och det gemensamma företaget för Europas järnvägar, ytterligare exploatering, demonstrationsverksamhet, standardisering och utarbetande av rekommendationer för strategier för en smidig omställning, migreringsvägar och uppdateringar av TSD:er, samt europeisk tillstånds- och certifieringsverksamhet som inte är kopplad till en mer omfattande utbyggnad. 2. När det gäller verksamhet som finansieras av andra medlemmar än unionen i projekt som finansieras av andra europeiska partnerskap eller andra unionsprogram, och i fråga om andra forsknings- och innovationsinsatser och investeringar som har ett betydande mervärde för unionen och bidrar till att uppnå målen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar och dess kompletterande verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget, ska värdet av sådan verksamhet rapporteras, med angivande av typ, nivå och källa för unionsfinansieringen för att undvika dubbelräkning. Artikel 91 Organ i det gemensamma företaget för Europas järnvägar 1. Organen i det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska vara a) styrelsen, b) den verkställande direktören, c) gruppen med staternas företrädare, d) styrgruppen för systempelaren, e) genomförandegruppen. 2. Det gemensamma företaget för Europas järnvägar får inrätta en vetenskaplig styrgrupp eller söka vetenskaplig rådgivning från oberoende akademiska experter eller från gemensamma vetenskapliga rådgivande organ. Artikel 92 Styrelsens sammansättning Styrelsen ska bestå av följande: a) Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar. b) En företrädare för varje annan medlem än unionen. Artikel 93 Styrelsens arbetsformer 1. Genom undantag från artikel 16.4 ska kommissionen, på unionens vägnar, vara ordförande i styrelsen. 2. Andra medlemmar än unionen ska tillsammans inneha 50 % av rösterna. 3. Företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå och det europeiska rådgivande organet för järnvägsforskning (European Rail Research Advisory Council – Errac) ska bjudas in att delta i styrelsens sammanträden som observatörer och delta i överläggningarna utan att ha rösträtt. 4. Genom undantag från artikel 16.1 när det gäller verksamhet som ska bedrivas inom ramen för systempelaren ska ett beslut anses vara antaget om det fått en majoritet på minst 55 % av rösterna, inbegripet rösterna för frånvarande företrädare. 5. Utöver vad som anges i artikel 16.5 ska styrelsen en gång om året samlas i en bolagsstämma, och alla deltagare i forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska bjudas in att delta. Bolagsstämman ska uppmuntra till reflektioner över den övergripande inriktningen för verksamheten inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar och samtidigt föra en öppen och transparent diskussion om hur genomförandet av generalplanen fortskrider. Artikel 94 Styrelsens övriga uppgifter Utöver de uppgifter som anges i artikel 17 ska styrelsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar utföra följande uppgifter: a) Anta generalplanen och eventuella förslag till ändringar av denna. b) Anta arbetsprogrammen, inklusive budgeten och genomförandeplanen, för systempelaren och ändringar av dessa på grundval av rekommendationer från styrgruppen för systempelaren och på förslag av den verkställande direktören. Artikel 95 Gruppen med staternas företrädare Utöver vad som anges i artikel 20 ska medlemsstaterna säkerställa att deras respektive företrädare lägger fram en samordnad ståndpunkt som återspeglar deras medlemsstats åsikter i: a) den kommitté som avses i artikel 51 i direktiv (EU) 2016/797, b) programkommittén inom Horisont Europa, konstellationen Klimat, energi och mobilitet, c) den kommitté för ett gemensamt europeiskt järnvägsområde som inrättades genom artikel 62 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU ( 40 ) . Artikel 96 Styrgruppen för systempelaren 1. Styrgruppen för systempelaren är ett rådgivande organ inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar med ansvar för rådgivning om systempelarfrågor. 2. Styrgruppen för systempelaren ska bestå av företrädare för kommissionen, företrädare för järnvägs- och mobilitetssektorn, företrädare för relevanta organisationer, den verkställande direktören för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, ordföranden för gruppen med staternas företrädare, företrädare för Europeiska unionens järnvägsbyrå och Errac. Kommissionen ska fatta det slutliga beslutet om gruppens sammansättning. När det är motiverat får kommissionen bjuda in ytterligare relevanta experter och intressenter att delta i sammanträdena i styrgruppen för systempelaren som observatörer. Styrgruppen för systempelaren ska rapportera regelbundet om sin verksamhet till gruppen med staternas företrädare. 3. En företrädare för kommissionen ska vara ordförande i styrgruppen för systempelaren. 4. Rekommendationerna från styrgruppen för systempelaren ska antas med enhällighet. Om enhällighet inte uppnås ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för Europas järnvägar, i samråd med Europeiska unionens järnvägsbyrå och kommissionen, utarbeta en rapport till styrelsen med en beskrivning av de viktigaste gemensamma punkterna och meningsskiljaktigheterna. I sådana fall ska gruppen med staternas företrädare också utarbeta ett yttrande till styrelsen. 5. Styrgruppen för systempelaren ska anta sin egen arbetsordning. 6. Styrgruppen för systempelaren ska ansvara för att ge råd till den verkställande direktören och styrelsen i följande frågor: a) Strategin för operativ harmonisering och utvecklingen av systemarkitektur, inbegripet den relevanta delen av generalplanen. b) Arbetet mot det specifika mål som anges i artikel 85.2 c. c) Utförandet av den uppgift som anges i artikel 86.5 a. d) Den detaljerade årliga genomförandeplanen för systempelaren, i linje med de arbetsprogram som antagits av styrelsen i enlighet med artikel 94 b. e) Övervakningen av framstegen med systempelaren. Artikel 97 Genomförandegruppen 1. Genomförandegruppen ska inrättas i enlighet med artikel 22. Genomförandegruppen ska ha till uppgift att ge råd till styrelsen om marknadslanseringen av järnvägsinnovation som utvecklats inom det gemensamma företaget för Europas järnvägar och att stödja införandet av innovativa lösningar. 2. Genomförandegruppen ska vara öppen för alla intressenter. Genomförandegruppens sammansättning ska säkerställa en lämplig tematisk inriktning och en lämplig representativitet. Kommissionen ska fatta det slutliga beslutet om gruppens sammansättning. Medlemsförteckningen ska offentliggöras på webbplatsen för det gemensamma företaget för Europas järnvägar. 3. Genomförandegruppen ska på styrelsens begäran ge rekommendationer i frågor som rör spridning av innovativa lösningar på järnvägsområdet. Genomförandegruppen får också utfärda rekommendationer på eget initiativ. Artikel 98 Samarbete med Europeiska unionens järnvägsbyrå Det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska säkerställa ett nära samarbete med Europeiska unionens järnvägsbyrå, särskilt när det gäller genomförandet av generalplanen. I enlighet med artikel 40 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 ( 41 ) ska detta samarbete bestå av följande rådgivande uppgifter: a) Synpunkter på forskningsbehoven i samband med förverkligandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet som det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska ta ställning till i generalplanen och dess ändringar samt i arbetsprogrammen. b) Återkoppling och råd om driftskompatibilitet och säkerhet som ska beaktas i forsknings- och innovationsverksamheten och, mer specifikt, i samband med projektverksamhet och projektresultat beträffande de mål som anges i artikel 86.5 a. c) Stöd till det gemensamma företaget för Europas järnvägar när det gäller att identifiera behovet av ytterligare specifika valideringar eller studier som det ska genomföra, inbegripet genom medverkan av nationella säkerhetsmyndigheter. d) Tillhandahållande av råd om systempelaren. e) Säkerställande av att man vid utarbetandet av specifikationer, inklusive gränssnitt, specifikationer för funktionella krav och specifikationer för systemkrav, tar hänsyn till erfarenheter och återkoppling om TSD:er eller standarder. AVDELNING V DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR GLOBAL HÄLSA EDCTP3 Artikel 99 Övriga mål för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 1. Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ha följande allmänna mål: a) Att bidra till en minskning av den socioekonomiska bördan av infektionssjukdomar i Afrika söder om Sahara genom att främja utvecklingen och användningen av ny eller förbättrad medicinsk teknik. b) Att bidra till en ökning av hälsosäkerheten i Afrika söder om Sahara och globalt genom att stärka den forsknings- och innovationsbaserade kapaciteten för beredskap och insatser för att bekämpa infektionssjukdomar. 2. Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska också ha följande specifika mål: a) Främja utvecklingen och användningen av ny eller förbättrad medicinsk teknik för att bekämpa infektionssjukdomar genom att stödja genomförandet av kliniska prövningar i Afrika söder om Sahara. b) Stärka forsknings- och innovationskapaciteten och de nationella forskningssystemen för hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara i syfte att bekämpa infektionssjukdomar. c) Underlätta en bättre samordning mellan medlemsstater, associerade länder och länder söder om Sahara kring en gemensam strategisk forsknings- och innovationsagenda på området global hälsa, i syfte att göra de europeiska offentliga investeringarna mer kostnadseffektiva. d) Stärka kapaciteten i Afrika söder om Sahara för epidemisk beredskap genom effektiva och snabba forskningsinsatser för att utveckla grundläggande diagnostik, vacciner och behandlingsmetoder för tidig upptäckt och bekämpning av nya sjukdomar med epidemisk potential. e) Främja produktiva och hållbara nätverk och partnerskap inom den globala hälsoforskningen genom att bygga upp förbindelser nord-syd och syd-syd med flera organisationer inom den privata och offentliga sektorn. Artikel 100 Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 också utföra följande uppgifter: a) Främja produktiva kontakter mellan europeiska och afrikanska individer, grupper och institutioner. b) Öka medvetenheten om gemensamma intressen och mål mellan institutioner och forskningsgrupper för att underlätta och stärka samarbetet mellan olika projekt och institutioner. c) Bidra till att underlätta samordning mellan europeiska och afrikanska finansiärers, institutioners och myndigheters globala hälsostrategier. d) Locka till sig ytterligare investeringar som inbegriper partner från den privata sektorn, den offentliga sektorn och välgörenhetssektorn, e) Främja synergier, samverkan och gemensamma insatser med instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 ( 42 ) , särskilt vad gäller kapacitetsuppbyggnad och gemensam användning av anläggningar och infrastrukturer. Artikel 101 Medlemmar Medlemmarna i det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska vara a) unionen, företrädd av kommissionen, b) EDCTP Association, som är en icke vinstdrivande organisation som registrerats enligt nederländsk lag efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning, Artikel 102 Unionens ekonomiska bidrag Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 800 000 000 EUR, inklusive upp till 59 756 000 EUR för administrativa kostnader, och ska bestå av följande: a) Upp till 400 000 000 EUR, förutsatt att bidraget från andra medlemmar än unionen, eller dess ingående eller anknutna enheter, motsvarar minst detta belopp. b) Upp till 400 000 000 EUR, förutsatt att bidragen från bidragande partner, eller deras ingående eller anknutna enheter, motsvarar minst detta belopp. Om villkoret under led b inte är uppfyllt ska beloppet under led a utökas med upp till 400 000 000 EUR, förutsatt att det totala belopp som det utökas med åtminstone motsvaras av bidraget från andra medlemmar än unionen eller deras ingående eller anknutna enheter, enligt artikel 103.1. Artikel 103 Bidrag från andra medlemmar än unionen 1. De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 439 878 000 EUR under den period som anges i artikel 3. 2. De bidrag som avses i punkt 1 i denna artikel ska bestå av bidrag till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 i enlighet med artikel 11.1. Genom undantag från artikel 11.1 får dessa bidrag bestå av ekonomiska bidrag. Artikel 104 Den kompletterande verksamhetens omfattning 1. Kompletterande verksamhet inom det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska utvecklas och genomföras på ett anpassat, integrerat och konsekvent sätt av EDCTP Association och dess ingående eller anknutna enheter och ska följa den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. 2. Vid tillämpning av artikel 11.1 b får kompletterande verksamhet inbegripa verksamhet som är direkt kopplad till verksamheten i det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och som bidrar till dess mål, bland annat följande: a) verksamhet som bedrivs av de ingående eller anknutna enheterna i EDCTP Association i linje med liknande verksamhet i andra enheter som ingår i eller är anknutna till EDCTP Association och som förvaltas självständigt i enlighet med nationella finansieringsregler, b) verksamhet som genomförs av statliga forskningsorganisationer i Afrika söder om Sahara, c) verksamhet som främjar nätverkande och partnerskap och som bygger upp förbindelser med ett flertal organisationer inom privat och offentlig sektor, d) stöd till utvecklingen av forskningsinfrastrukturer, t.ex. nätverk eller kohorter för kliniska prövningar som har samband med tillämpningsområdet för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och stöd till förstärkningen av hälso- och sjukvårdssystemens beredskap för att genomföra forskningsverksamhet inom tillämpningsområdet för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. Artikel 105 Organ i det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 Organen i det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska vara a) styrelsen, b) den verkställande direktören, c) den vetenskapliga kommittén, d) intressentgruppen. Artikel 106 Styrelsens sammansättning Styrelsen ska bestå av följande: a) Sex företrädare för kommissionen på unionens vägnar. b) Sex företrädare för EDCTP Association. Artikel 107 Styrelsens arbetsformer EDCTP Association ska inneha 50 % av rösterna. Artikel 108 Den vetenskapliga kommittén 1. I enlighet med artikel 21.1 a ska den vetenskapliga kommittén vara det vetenskapliga rådgivande organet för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. 2. Utöver vad som anges i artikel 21.2 ska den vetenskapliga kommittén säkerställa att vetenskaplig sakkunskap från afrikanska länder ingår. 3. Utöver de uppgifter som anges i artikel 21 ska den vetenskapliga kommittén utföra följande uppgifter: a) Bistå vid utformningen av den strategiska och vetenskapliga planeringen av verksamheten inom det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. b) Ge råd om strategier för att främja synergier och partnerskap med alla intressenter. c) Vid behov bidra till utarbetandet av strategiska och vetenskapliga dokument som är relevanta för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. d) Ge råd i strategiska och vetenskapliga frågor till det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och säkerställa att pågående projekt slutförs på ett framgångsrikt sätt. e) Fastställa strategiska behov och prioriteringar för att påskynda utvecklingen av nya eller förbättrade kliniska insatser, inbegripet den utbildning, det nätverkande och den kapacitetsuppbyggnad som krävs för att uppnå dessa mål. f) Se över landskapet för fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar för att identifiera vilken roll det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska spela i partnerskap med andra intressenter för att påskynda utvecklingen eller förbättringen av insatserna mot dessa sjukdomar. g) Bedöma läget för globala produktutvecklingsvägar och kritiska vägval för framtida produktutveckling. h) Ge råd om översynen av ansökningsomgångar och andra program. i) Ge stöd till och synpunkter på övervaknings- och utvärderingsramen för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 samt i övervakningen av vetenskapliga resultat och strategiska effekter av de bidrag som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3. j) Ge råd till, bistå och delta i arbetsgrupperna inom det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 samt i möten med intressenter, EDCTP-forumet och andra relevanta evenemang. 4. Ordföranden ska utarbeta en årsrapport om föregående års verksamhet och resultat för den vetenskapliga kommittén och lägga fram den för godkännande av styrelsen. Artikel 109 Intressentgruppen 1. Intressentgruppen ska ha en balanserad representation av aktörer utifrån ett geografiskt och tematiskt perspektiv och med avseende på könsfördelning, inbegripet i synnerhet afrikansk sakkunskap. 2. Utöver de uppgifter som anges i artikel 22 ska intressentgruppen också utföra följande uppgifter: a) Lämna synpunkter på de vetenskapliga, strategiska och tekniska prioriteringar som det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska arbeta med i enlighet med den strategiska forsknings- och innovationsagendan eller något annat likvärdigt dokument, med beaktande av framstegen och behoven inom global hälsa och angränsande sektorer. b) Lägga fram förslag för att möjliggöra konkreta synergier mellan det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och angränsande sektorer eller andra sektorer med vilka synergier anses ge ett mervärde. c) Lämna synpunkter till EDCTP-forumet. Artikel 110 Stödberättigande 1. I enlighet med artikel 17.2 i Horisont Europa-förordningen och genom undantag från artikel 23.1 i samma förordning ska finansiering från det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 begränsas till rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstater eller associerade länder eller de stater som ingår i EDCTP Association. Undantagsvis, och om så föreskrivs i arbetsprogrammet, kan enheter som är etablerade i andra stater vara berättigade till finansiering från det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 för särskilda ämnen i en ansökningsomgång eller om det gäller en ansökningsomgång för att hantera ett hot mot folkhälsan. 2. Unionen ska sträva efter att ingå avtal med tredjeländer som gör det möjligt att skydda unionens ekonomiska intressen. Innan dessa ingås och för att skydda unionens ekonomiska intressen ska, om enheter som är etablerade i ett tredjeland utan ett sådant avtal deltar med finansiering i en indirekt åtgärd, den indirekta åtgärdens finansiella samordnare vara etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land, förfinansieringsbeloppet anpassas på lämpligt sätt och bestämmelserna om ansvar i bidragsavtalet ta vederbörlig hänsyn till de finansiella riskerna. Artikel 111 Identifierade deltagare Deltagande av enheter som identifierats av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 kan vara ett kriterium för stödberättigande i ansökningsomgången. Detta ska vederbörligen motiveras i arbetsprogrammet, som också får föreskriva att sådana identifierade deltagare inte ska vara berättigade till finansiering från det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 inom ramen för de indirekta åtgärder som valts ut. Artikel 112 Etiska principer Kliniska prövningar och genomförandeforskning som utförs inom ramen för det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska genomföras i enlighet med grundläggande etiska principer, erkända internationella regleringsstandarder och god deltagandepraxis. Artikel 113 Samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar Det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa ett nära samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och med relevanta afrikanska byråer och organisationer. Artikel 114 Tillgång till överkomligt pris Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 ska säkerställa att de produkter och tjänster som de helt eller delvis tar fram med hjälp av resultaten av kliniska studier som genomförs inom ramen för en indirekt åtgärd är ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och åtkomliga för allmänheten på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet, där så är relevant, ange ytterligare utnyttjandeskyldigheter som är tillämpliga på specifika indirekta åtgärder. AVDELNING VI DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR INITIATIVET FÖR INNOVATIV HÄLSA Artikel 115 Övriga mål för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa 1. Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa uppnå följande allmänna mål senast 2030: a) Bidra till skapandet av ett EU-omfattande ekosystem för forskning och innovation på hälsoområdet som gör det lättare att omsätta vetenskaplig kunskap i innovationer, särskilt genom att inleda minst 30 storskaliga, sektorsövergripande projekt med inriktning på hälsoinnovationer. b) Främja utvecklingen av säkra, ändamålsenliga, människocentrerade och kostnadseffektiva innovationer som svarar mot strategiska icke tillgodosedda folkhälsobehov, genom att med minst fem exempel visa att det är möjligt att integrera hälso- och sjukvårdsprodukter/tjänster, med påvisad lämplighet för användning i hälso- och sjukvårdssystemen. De berörda projekten bör inriktas på förebyggande, diagnos, behandling eller hantering av sjukdomar som drabbar unionens befolkning, inbegripet bidrag till den europeiska planen för cancerbekämpning. c) Driva sektorsövergripande hälsoinnovation för en globalt konkurrenskraftig europeisk hälso- och sjukvårdsindustri och bidra till att uppnå målen i den nya industristrategin för EU och läkemedelsstrategin för EU. 2. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska också ha följande specifika mål: a) Bidra till en bättre förståelse av bestämningsfaktorer för hälsa och prioriterade sjukdomar. b) Integrera fragmenterade insatser för forskning och innovation på hälsoområdet och därigenom sammanföra olika sektorer inom hälso- och sjukvårdsindustrin och andra intressenter, med fokus på icke tillgodosedda folkhälsobehov, för att möjliggöra utveckling av verktyg, data, plattformar, teknik och processer för bättre förutsägelse, förebyggande, uppfångning, diagnos, behandling och hantering av sjukdomar på ett sätt som tillgodoser slutanvändarnas behov. c) Visa genomförbarheten för integrerade vårdlösningar som sätter människan i centrum. d) Utnyttja den fulla potentialen hos digitalisering och datautbyte inom hälso- och sjukvården. e) Möjliggöra utvecklingen av nya och förbättrade metoder och modeller för en bred bedömning av mervärdet med innovativa och integrerade hälso- och sjukvårdslösningar. Artikel 116 Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa utföra följande uppgifter: a) Främja ett nära och långsiktigt samarbete mellan unionen, andra medlemmar, bidragande partner och andra intressenter som är involverade i hälso- och sjukvården, t.ex. andra relevanta branscher, hälso- och sjukvårdsmyndigheter (t.ex. tillsynsorgan, organ för utvärdering av medicinsk teknik och betalare), patientorganisationer, hälso- och sjukvårdspersonal och vårdgivare samt den akademiska världen. b) På ett ändamålsenligt sätt stödja forskning och innovation på hälsoområdet före det konkurrensutsatta stadiet, särskilt åtgärder som sammanför enheter från flera olika sektorer inom hälso- och sjukvårdsindustrin för att samarbeta på områden med icke tillgodosedda folkhälsobehov. c) Säkerställa att alla intressenter har möjlighet att föreslå områden för framtida ansökningsomgångar. d) Regelbundet se över och göra nödvändiga ändringar av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa mot bakgrund av den vetenskapliga utvecklingen under dess genomförande eller nya folkhälsobehov. e) Offentliggöra information om projekten, bland annat vilka enheter som deltar och storleken på det ekonomiska bidraget från det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa och på naturabidrag som man ingått åtaganden för, per deltagare. f) Organisera regelbunden kommunikationsverksamhet, inbegripet minst ett årligt möte med intressegrupper och med intressenterna för att säkerställa öppenhet och transparens i forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. g) Utföra alla andra uppgifter som krävs för att uppnå de mål som avses i artikel 115. Artikel 117 Medlemmar Medlemmarna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska vara a) unionen, företrädd av kommissionen, b) den europeiska samordningskommittén för den radiologiska och elektromedicinska industrin och industrin för medicinsk it (Cocir), som är registrerad enligt belgisk lag, den europeiska läkemedelsbranschorganisationen (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations) och dess undergrupp Vaccines Europe, som är registrerade enligt luxemburgsk lag, EuropaBio, som är registrerat enligt belgisk lag och MedTech Europe, som är registrerat enligt belgisk lag, efter anmälan av deras respektive beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för innovativ hälsa genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för deras anslutning än de som anges i denna förordning, c) de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7. Artikel 118 Unionens ekonomiska bidrag Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 1 200 000 000 EUR, inklusive upp till 30 212 000 EUR för administrativa kostnader, och ska bestå av följande: a) Upp till 1 000 000 000 EUR, förutsatt att detta belopp matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från dess ingående eller anknutna enheter. b) Upp till 200 000 000 EUR, förutsatt att detta belopp matchas av ytterligare bidrag från bidragande partner, eller från deras ingående eller anknutna enheter. Artikel 119 Bidrag från andra medlemmar än unionen 1. De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 1 000 000 000 EUR, inklusive upp till 30 212 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3. 2. Naturabidrag till kompletterande verksamhet får inte utgöra mer än 40 % av naturabidragen från andra medlemmar än unionen, på nivån för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. 3. Bidrag från deltagare till indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska uppgå till minst 45 % av en indirekt åtgärds stödberättigande kostnader och kostnader för dess därmed sammanhängande kompletterande verksamhet. När det är motiverat får arbetsprogrammet i undantagsfall tillåta en lägre bidragsandel för en enskild indirekt åtgärd och därtill hörande kompletterande verksamhet. 4. Kostnader som uppstår i samband med indirekta åtgärder i tredjeländer som inte är associerade till Horisont Europa ska kunna motiveras och vara relevanta för de mål som anges i artikel 115. De får inte överstiga 20 % av de naturabidrag till driftskostnader som tillhandahålls av andra medlemmar än unionen och av bidragande partner på nivån för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. Kostnader som överstiger 20 % av naturabidragen till driftskostnader på nivån för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska inte betraktas som naturabidrag till driftskostnader. 5. I vederbörligen motiverade fall får arbetsprogrammen för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ange särskilda gränser för naturabidrag till driftskostnader som uppstått i andra tredjeländer än sådana som är associerade till Horisont Europa på nivån för indirekta åtgärder. Beslut om sådana särskilda gränser ska särskilt ta hänsyn till de mål och den effekt som eftersträvas med de berörda åtgärderna och får inte leda till att det tak som anges i punkt 4 överskrids på nivån för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. Artikel 120 Villkor för kompletterande verksamhet 1. Vid tillämpning av artikel 11.1 b ska kompletterande verksamhet genomföras i unionen eller i länder som är associerade till Horisont Europa, och får omfatta a) verksamhet som bidrar till att uppnå målen för de indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, b) verksamhet som bidrar till spridning, hållbarhet eller utnyttjande av resultat av indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. 2. I tillämpliga fall ska projektförslagen innehålla en plan för relaterad kompletterande verksamhet. Kostnaderna för sådan projektspecifik kompletterande verksamhet måste uppstå mellan den dag då förslaget lämnas in och upp till två år efter den indirekta åtgärdens slutdatum. 3. För att kostnaderna ska kunna redovisas som naturabidrag enligt artikel 11.1 b ska den underliggande kompletterande verksamheten genomföras i unionen eller i länder som är associerade till Horisont Europa. Artikel 121 Organ i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa Organen i det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska vara a) styrelsen, b) den verkställande direktören, c) gruppen med staternas företrädare, d) vetenskaps- och innovationspanelen. Artikel 122 Styrelsens sammansättning Styrelsen ska bestå av följande: a) Fyra företrädare för kommissionen på unionens vägnar. b) En företrädare för varje annan medlem än unionen. Artikel 123 Styrelsens arbetsformer Andra medlemmar än unionen ska tillsammans inneha 50 % av rösterna. Artikel 124 Vetenskaps- och innovationspanelen 1. Vetenskaps- och innovationspanelen ska ge råd till styrelsen i frågor som gäller forsknings- och innovationsverksamheten inom det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, i enlighet med artikel 21. 2. Vetenskaps- och innovationspanelen ska bestå av följande permanenta panelmedlemmar: a) Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar. b) Fyra företrädare för andra medlemmar än unionen. c) Två företrädare för gruppen med staternas företrädare. d) Fyra företrädare för forskarsamhället, utsedda av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 21.4. e) Upp till sex övriga permanenta panelmedlemmar som utses av styrelsen efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 21.4 och som i synnerhet säkerställer lämplig representation för intressenter som är verksamma inom hälso- och sjukvården, särskilt inom den offentliga sektorn, bland annat tillsynsorgan, patienter och slutanvändare i allmänhet. 3. De permanenta panelmedlemmar som avses i punkt 2 a, b och c får vid behov bjuda in tillfälliga panelmedlemmar för att diskutera särskilda frågor. De får gemensamt bjuda in högst sex tillfälliga panelmedlemmar för varje sammanträde. Sådana tillfälliga panelmedlemmar ska bjudas in på grundval av sin vetenskapliga eller tekniska sakkunskap i de frågor som ska diskuteras vid ett visst sammanträde eller med beaktande av behovet av att skapa synergier med andra forskningsprogram. De permanenta panelmedlemmar som avses i punkt 2 a, b och c ska bjuda in tillfälliga panelmedlemmar med samstämmighet. De ska underrätta styrelsen, gruppen med staternas företrädare och övriga permanenta panelmedlemmar om sina beslut. 4. Utöver vad som anges i artikel 21.7 ska vetenskaps- och innovationspanelen, på styrelsens begäran eller på eget initiativ, ge råd till styrelsen i vetenskapliga och tekniska frågor som rör målen för det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa, och särskilt i fråga om a) vetenskapliga prioriteringar, bland annat inom ramen för uppdateringen av den strategiska forsknings- och innovationsagendan, b) utkastet till arbetsprogram, inklusive innehållet i ansökningsomgångar, c) planeringen av kompletterande verksamhet som bedrivs av andra medlemmar än unionen, enligt vad som anges i artikel 120, d) inrättande av rådgivande grupper för särskilda vetenskapliga prioriteringar, i enlighet med artikel 17.2 x och efter ett öppet urvalsförfarande i enlighet med artikel 21.4, e) skapande av synergier med annan verksamhet inom Horisont Europa, inbegripet andra europeiska partnerskap, samt med andra unionsfinansieringsprogram och nationella finansieringsprogram. 5. Utöver vad som anges i artikel 21.5 ska vetenskaps- och innovationspanelen utse sin ordförande bland de företrädare som föreskrivs i punkt 2 d i den här artikeln. Artikel 125 Villkor för indirekta åtgärder 1. Vid tillämpningen av denna förordning ska ett icke tillgodosett folkhälsobehov definieras som ett behov som för närvarande inte tillgodoses av hälso- och sjukvårdssystemen av tillgångs- eller tillgänglighetsskäl, till exempel om det inte finns någon tillfredsställande diagnosmetod, några förebyggande åtgärder eller någon behandling för ett visst hälsotillstånd eller om människors tillgång till hälso- och sjukvård är begränsad på grund av kostnader, avstånd till vårdinrättningar eller väntetider. Med människocentrerad vård avses en vårdstrategi som medvetet tillägnar sig individers, omsorgsgivares, familjers och samhällens perspektiv och betraktar dem både som deltagare och mottagare i hälso- och sjukvårdssystem som är organiserade utifrån deras behov och preferenser snarare än utifrån enskilda sjukdomar. 2. Indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa kan omfatta kliniska studier där målet eller den avsedda användningen utgör ett icke tillgodosett folkhälsobehov som i betydande grad påverkar eller hotar unionens befolkning. 3. Deltagare i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska säkerställa att de produkter och tjänster som de helt eller delvis tar fram med hjälp av resultaten av kliniska studier som genomförs inom ramen för en indirekt åtgärd är ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och åtkomliga för allmänheten på rättvisa och rimliga villkor. För detta ändamål ska arbetsprogrammet, där så är relevant, ange ytterligare utnyttjandeskyldigheter som är tillämpliga på specifika indirekta åtgärder. 4. Om så föreskrivs i arbetsprogrammet, och utöver vad som anges i artikel 5.2 a, kan rättsliga enheter som utsetts av det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa åläggas att delta i särskilda indirekta åtgärder. Dessa enheter ska inte vara berättigade till finansiering från det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa. 5. Rättsliga enheter som deltar i särskilda indirekta åtgärder med de utsedda rättsliga enheter som avses i punkt 4 ska inte vara berättigade till finansiering om a) de är vinstdrivande rättsliga enheter med en årsomsättning på minst 500 miljoner EUR, b) de står under direkt eller indirekt kontroll av en rättslig enhet som beskrivs i led a, eller under samma direkta eller indirekta kontroll som en rättslig enhet som beskrivs i led a, c) de kontrollerar direkt eller indirekt en rättslig enhet som avses i led a. AVDELNING VII DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR VIKTIG DIGITAL TEKNIK Artikel 126 Övriga mål för det gemensamma företaget för viktig digital teknik 1. Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för viktig digital teknik ha följande allmänna mål: a) Stärka unionens strategiska oberoende när det gäller elektroniska komponenter och system för att tillgodose framtida behov hos vertikala industrier och ekonomin i stort. Det övergripande målet är att bidra till att fördubbla värdet av utformning och produktion av elektroniska komponenter och system i Europa senast 2030, i linje med unionens betydelse för produkter och tjänster. b) Etablera unionens vetenskapliga spetskompetens och ledarskap inom innovation när det gäller ny komponent- och systemteknik, även hos verksamheter med lägre tekniska mognadsgrader, och främja aktivt deltagande av små och medelstora företag, som ska utgöra minst en tredjedel av det totala antalet deltagare i indirekta åtgärder, och som bör ta emot minst 20 % av den offentliga finansieringen. c) Säkerställa att komponenter och systemteknik bidrar till att ta itu med Europas samhälls- och miljöutmaningar. Målet är att anpassa sig till unionens politik för energieffektivitet och bidra till en minskning av energiförbrukningen med 32,5 % fram till 2030. 2. Utöver de mål som anges i punkt 1 ska det gemensamma företaget för viktig digital teknik ha följande specifika mål: a) Stödja forskning och utveckling för skapandet av utformnings- och produktionskapacitet i Europa för strategiska tillämpningsområden. b) Lansera en balanserad portfölj av stora och små projekt som stöder en snabb tekniköverföring från forskning till den industriella miljön. c) Främja ett dynamiskt unionsomfattande ekosystem baserat på digitala värdekedjor med förenklat tillträde för nya deltagare. d) Stödja forskning och utveckling för att förbättra komponentteknik som garanterar säkerhet, förtroende och energieffektivitet för kritisk infrastruktur och kritiska sektorer i Europa. e) Främja mobilisering av nationella resurser och säkerställa samordning av unionens och nationella forsknings- och innovationsprogram för elektroniska komponenter och system. f) Skapa samstämmighet mellan den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för viktig digital teknik och unionens politik så att elektroniska komponenter och systemtekniker kan bidra på ett effektivt sätt. Artikel 127 Medlemmar 1. Medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska vara a) de offentliga deltagarna, bestående av i) unionen, företrädd av kommissionen, ii) följande deltagande stater: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern, Österrike, b) Privata medlemmar bestående av följande näringslivsorganisationer: AENEAS Association, registrerad enligt fransk lag, Inside Industry Association (INSIDE), registrerad enligt nederländsk lag, EPoSS e.V. Association, registrerad enligt tysk lag. 2. Var och en av de deltagande staterna ska utse sina företrädare i organen i det gemensamma företaget för viktig digital teknik och ska utse den eller de nationella enheter som ansvarar för att fullfölja statens skyldigheter i fråga om verksamheten i det gemensamma företaget för viktig digital teknik. Artikel 128 Unionens ekonomiska bidrag Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för viktig digital teknik, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 1 800 000 000 EUR, inklusive upp till 26 331 000 EUR för administrativa kostnader. Artikel 129 Bidrag från andra medlemmar än unionen 1. Under den period som anges i artikel 3 ska de deltagande staterna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik lämna ett totalt bidrag som står i proportion till beloppet för unionens bidrag till driftskostnader enligt artikel 128. De deltagande staterna ska sinsemellan bestämma sina kollektiva bidrag och hur de ska lämnas. Detta ska inte påverka varje deltagande stats förmåga att fastställa sitt nationella ekonomiska bidrag i enlighet med artikel 12. Genom undantag från artikel 28.4 a ska de deltagande staterna inte lämna några bidrag till administrativa kostnader. 2. Under den period som anges i artikel 3 ska de privata medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett bidrag på minst 2 511 164 000 EUR till det gemensamma företaget för viktig digital teknik. 3. I linje med artikel 28.4 ska de privata medlemmarna lämna, eller se till att deras ingående och anknutna enheter lämnar, ett ekonomiskt bidrag på upp till 26 331 000 EUR för administrativa kostnader för det gemensamma företaget för viktig digital teknik. 4. De bidrag som avses i punkt 1 ska bestå av bidrag enligt artikel 11.3. De bidrag som avses i punkt 2 i den här artikeln ska bestå av bidrag enligt artikel 11.1, inbegripet minst 90 % av de bidrag som fastställs i artikel 11.1 a. Artikel 130 Den kompletterande verksamhetens omfattning 1. Styrelsen för det gemensamma företaget för viktig digital teknik får vid behov godkänna den plan för kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b på förslag av de privata medlemmarnas råd, med beaktande av yttrandet från de offentliga deltagarnas råd. 2. Vid tillämpning av artikel 11.1 b kan kompletterande verksamhet omfatta a) investeringar som syftar till att industriellt tillämpa projektresultat från det gemensamma företaget för viktig digital teknik och de gemensamma företagen Ecsel, Artemis och Eniac, b) pilotprojekt, demonstratorer, tillämpningar, spridning, industrialisering, inklusive dithörande kapitalutgifter, inklusive viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse rörande mikroelektronik, c) relaterad forsknings- och utvecklingsverksamhet som inte finansieras med offentliga medel, d) verksamheter som finansieras genom lån från Europeiska investeringsbanken och som inte finansieras genom bidrag från unionen, e) verksamheter för att utveckla ekosystemet till stöd för samarbete mellan teknikanvändare och teknikleverantörer. Artikel 131 Organ i det gemensamma företaget för viktig digital teknik Organen i det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska vara a) styrelsen, b) den verkställande direktören, c) de offentliga deltagarnas råd, d) de privata medlemmarnas råd. Artikel 132 Styrelsens sammansättning Varje medlem av det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska utse sina företrädare och en huvudrepresentant som ska inneha medlemmens rösträtt i styrelsen. Artikel 133 Styrelsens arbetsformer 1. Styrelsens rösträtter ska fördelas enligt följande: a) En tredjedel för kommissionen. b) En tredjedel för de privata medlemmarna tillsammans. c) En tredjedel för de deltagande staterna tillsammans. 2. Under de två första räkenskapsåren efter bildandet av det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska de deltagande staternas rösträtt fördelas enligt följande: a) 1 % för varje deltagande stat. b) Den återstående procentandelen ska fördelas årligen mellan de deltagande staterna i proportion till deras faktiska ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för viktig digital teknik eller till dess föregående initiativ under de senaste två åren. 3. För de efterföljande räkenskapsåren ska fördelningen av de deltagande staternas rösträtt fastställas årligen och i förhållande till de medel de har anslagit till indirekta åtgärder under de två föregående räkenskapsåren. 4. De privata medlemmarnas rösträtt ska fördelas lika mellan näringslivsorganisationerna såvida inte de privata medlemmarnas råd beslutar annat. 5. Rösträtten för varje ny medlem i det gemensamma företaget för viktig digital teknik som inte är en medlemsstat eller ett associerat land ska fastställas av styrelsen innan den medlemmen upptas i det gemensamma företaget för viktig digital teknik. Artikel 134 Begränsning av deltagandet i särskilda åtgärder Genom undantag från artikel 17.2 l ska, om kommissionen så begär, deltagandet i särskilda åtgärder, efter godkännande av de offentliga deltagarnas råd, begränsas i enlighet med artikel 22.5 i Horisont Europa-förordningen. Artikel 135 Sammansättningen av de offentliga deltagarnas råd De offentliga deltagarnas råd ska bestå av företrädare för de offentliga deltagarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik. Varje offentlig deltagare ska utse sina företrädare och en huvudrepresentant som ska ha rösträtt i de offentliga deltagarnas råd. Artikel 136 Arbetsformer för de offentliga deltagarnas råd 1. Rösträtterna i de offentliga deltagarnas råd ska tilldelas de offentliga deltagarna på årsbasis i förhållande till deras ekonomiska bidrag till verksamheten inom det gemensamma företaget för viktig digital teknik under det året i enlighet med artikel 12 och med en högsta gräns för varje enskild medlem på 50 % av de totala rösterna i de offentliga deltagarnas råd. 2. Vid tillämpning av artikel 134 ska de offentliga deltagarnas råd endast inkludera offentliga deltagare som är medlemsstater. Punkt 1 ska gälla i tillämpliga delar. 3. Om färre än tre deltagande stater har meddelat den verkställande direktören sina ekonomiska bidrag enligt artikel 12.3 ska kommissionen inneha 50 % av rösterna och återstående 50 % ska fördelas lika mellan de deltagande staterna till dess att fler än tre deltagande stater i det gemensamma företaget för viktig digital teknik har meddelat sina bidrag. 4. De offentliga deltagarna ska göra sitt yttersta för att anta beslut med enhällighet. Om det inte går att uppnå enhällighet ska en omröstning hållas. Ett beslut ska vara antaget om det fått en majoritet på minst 75 % av rösterna, inbegripet rösterna för de deltagande stater som inte är närvarande, dock ej nedlagda röster. 5. De offentliga deltagarnas råd ska välja en ordförande bland sina ledamöter för en period på minst två år. 6. Ordföranden får bjuda in andra personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer, särskilt företrädare för regionala myndigheter i unionen, företrädare för organisationer för små och medelstora företag och företrädare för andra organ i det gemensamma företaget för viktig digital teknik. 7. De offentliga deltagarnas råd ska hålla sina ordinarie sammanträden minst två gånger om året. Det får hålla extra sammanträden på begäran av kommissionen eller av en majoritet av företrädarna för de deltagande staterna, eller på ordförandens begäran. Sammanträdena i de offentliga deltagarnas råd ska sammankallas av dess ordförande och de ska normalt äga rum där det gemensamma företaget för viktig digital teknik har sitt säte. 8. De offentliga deltagarnas råd är beslutsmässigt när kommissionen och huvudrepresentanterna för minst tre deltagande stater är närvarande. 9. Den verkställande direktören ska, såvida inte de offentliga deltagarnas råd beslutar något annat, delta i sammanträdena i de offentliga deltagarnas råd, men inte ha någon rösträtt. 10. Varje medlemsstat eller associerat land som inte är medlem i det gemensamma företaget för viktig digital teknik får, efter en inbjudan från de offentliga deltagarnas råd, delta i sammanträdena i de offentliga deltagarnas råd som observatör. Observatörer ska få alla relevanta handlingar och får ge råd om alla beslut som fattas av de offentliga deltagarnas råd. Alla sådana observatörer ska vara bundna av de konfidentialitetsregler som gäller för medlemmarna i de offentliga deltagarnas råd. 11. De offentliga deltagarnas råd får vid behov utse arbetsgrupper som ska samordnas av en eller flera offentliga deltagare. 12. De offentliga deltagarnas råd ska anta sin egen arbetsordning. 13. Artiklarna 11.8 och 28.6 ska också i tillämpliga delar gälla för de offentliga deltagarnas råd. Artikel 137 Uppgifter för de offentliga deltagarnas råd De offentliga deltagarnas råd ska a) bidra till utarbetandet av den strategiska forsknings- och innovationsagendan, b) bidra till utkastet till arbetsprogram, särskilt ansökningsomgångarna, inklusive reglerna för utvärdering, urval och övervakning av indirekta åtgärder, c) godkänna inledningen av ansökningsomgångar, i enlighet med arbetsprogrammet, d) välja ut förslag i enlighet med artiklarna 12.1 och 17.2 s, e) avge ett yttrande om utkastet till den plan för kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b. Artikel 138 Sammansättningen av de privata medlemmarnas råd 1. De privata medlemmarnas råd ska bestå av företrädare för de privata medlemmarna i det gemensamma företaget för viktig digital teknik. 2. Varje privat medlem ska utse sina företrädare och en huvudrepresentant som ska ha rösträtt i de privata medlemmarnas råd. Artikel 139 Arbetsformer för de privata medlemmarnas råd 1. De privata medlemmarnas råd ska sammanträda minst två gånger per år. 2. De privata medlemmarnas råd får vid behov utse arbetsgrupper som ska samordnas av en eller flera medlemmar. 3. De privata medlemmarnas råd ska välja sin ordförande bland medlemmarna. 4. De privata medlemmarnas råd ska anta sin egen arbetsordning. Artikel 140 Uppgifter för de privata medlemmarnas råd De privata medlemmarnas råd ska a) utarbeta och regelbundet uppdatera utkastet till strategisk forsknings- och innovationsagenda för att uppnå de mål för det gemensamma företaget för viktig digital teknik som anges i artiklarna 4 och 126, med beaktande av synpunkterna från de offentliga deltagarnas råd, b) förelägga den verkställande direktören utkastet till strategisk forsknings- och innovationsagenda inom de tidsfrister som styrelsen fastställt, c) anordna ett rådgivande intressentforum som är öppet för alla offentliga och privata intressenter inom området för viktig digital teknik för att informera dem om och samla in återkoppling om utkastet till den strategiska forsknings- och innovationsagendan för ett visst år, d) i tillämpliga fall, och med beaktande av artikel 130, utarbeta och för godkännande av styrelsen lämna in utkastet till den plan för kompletterande verksamhet som avses i artikel 11.1 b, med beaktande av yttrandet från de offentliga deltagarnas råd. Artikel 141 Finansieringsnivåer I enlighet med artikel 17.2 i Horisont Europa-förordningen och genom undantag från artikel 34 i den förordningen får det gemensamma företaget för viktig digital teknik tillämpa olika finansieringsnivåer för unionsfinansieringen inom en åtgärd beroende på typen av deltagare, särskilt små och medelstora företag och icke vinstdrivande rättsliga enheter, och typen av åtgärd. Finansieringsnivåerna ska anges i arbetsprogrammet. AVDELNING VIII DET GEMENSAMMA FÖRETAGET SESAR 3 Artikel 142 Övriga mål för det gemensamma företaget Sesar 3 1. Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget Sesar 3 ha följande allmänna mål: a) Stärka och integrera unionens forsknings- och innovationskapacitet i ATM-sektorn så att den blir mer motståndskraftig och skalbar i förhållande till fluktuationer i trafiken och samtidigt möjliggör smidig drift av alla luftfartyg. b) Genom innovation stärka konkurrenskraften hos bemannade och obemannade lufttransporter i unionen och marknaderna för flygledningstjänster, i syfte att främja den ekonomiska tillväxten i unionen. c) Utveckla och påskynda marknadslanseringen av innovativa lösningar för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet som världens effektivaste och miljövänligaste luftrum. 2. Det gemensamma företaget Sesar 3 ska också ha följande specifika mål: a) Utveckla ett forsknings- och innovationsekosystem som omfattar hela värdekedjorna för flygledningstjänst och U-space-luftrum och som gör det möjligt att skapa det digitala europeiska luftrum som definieras i den europeiska ATM-generalplanen, vilket möjliggör det samarbete och den samordning som krävs mellan leverantörer av flygtrafiktjänster och luftrummets användare för att säkerställa ett gemensamt harmoniserat ATM-system i unionen för både bemannade och obemannade verksamheter. b) Utveckla och validera ATM-lösningar som stöder omfattande automatisering. c) Utveckla och validera den tekniska arkitekturen för det digitala europeiska luftrummet. d) Stödja en snabbare marknadslansering av innovativa lösningar genom demonstratorer. e) Samordna prioriteringarna och planeringen för unionens insatser för att modernisera flygledningstjänsten, på grundval av en samförståndsledd process bland ATM-intressenterna. f) Underlätta utvecklingen av standarder för industriell tillämpning av Sesar-lösningar. 3. Med avseende på det gemensamma företaget Sesar 3 gäller följande definitioner: a) U-space-luftrum : ett geografiskt område för obemannade luftfartygssystem (UAS) som utsetts av medlemsstaterna, där UAS-drift endast får äga rum med stöd av U-space-tjänster som tillhandahålls av en leverantör av U-space-tjänster. b) digitalt europeiskt luftrum : en vision i den europeiska ATM-generalplanen som syftar till att omvandla Europas luftfartsinfrastruktur så att den kan hantera den framtida tillväxten och mångfalden av flygtrafik på ett säkert och effektivt sätt, samtidigt som miljöpåverkan minimeras. c) arkitekturen för det digitala europeiska luftrummet : en vision i den europeiska ATM-generalplanen som syftar till att ta itu med den nuvarande ineffektiva luftrumsarkitekturen på medellång till lång sikt genom att kombinera luftrumskonfiguration och luftrummets utformning med teknik för att bryta sambandet mellan tillhandahållande av tjänster och lokal infrastruktur och gradvis öka graden av samarbete och automatiseringsstöd. d) utformningsfasen för Sesar : den fas som omfattar upprättande och uppdatering av den långsiktiga visionen för Sesar-projektet, av det därmed sammanhängande driftskonceptet som möjliggör förbättringar under varje fas av flygningen, av de väsentliga operativa förändringar som krävs inom det europeiska ATM-nätet och av de utvecklings- och genomförandeprioriteringar som krävs. e) Sesars installationsfas : de successiva faserna av industrialisering och genomförande, under vilka följande verksamheter genomförs: standardisering, produktion och certifiering av markbaserad och flygburen utrustning och processer som krävs för att genomföra Sesar-lösningar (industrialisering), samt upphandling, installation och ibruktagande av utrustning och system som bygger på Sesar-lösningar, inklusive tillhörande operativa förfaranden (genomförande). Artikel 143 Övriga uppgifter för det gemensamma företaget Sesar 3 Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget Sesar 3 utföra följande uppgifter a) samordna uppgifterna för det gemensamma företaget Sesar 3 i utformningsfasen, övervaka genomförandet av Sesar-projektet och vid behov ändra den europeiska ATM-generalplanen, b) genomföra forsknings- och utvecklingsaspekterna av den europeiska ATM-generalplanen, särskilt genom att i) organisera, samordna och övervaka arbetet under Sesars utvecklingsfas i enlighet med den europeiska ATM-generalplanen, inbegripet forsknings- och innovationsverksamhet med låg teknisk mognadsgrad (TRL 0–2), ii) leverera Sesar-lösningar som är genomförbara resultat av Sesars utvecklingsfas och som inför nya eller förbättrade standardiserade och driftskompatibla operativa förfaranden eller tekniker, iii) säkerställa deltagandet av civila och militära intressenter inom luftfartssektorn, och särskilt leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, yrkesorganisationer, flygplatser, tillverkningsindustrin och berörda vetenskapliga institutioner och forskarsamhället, c) underlätta en snabbare marknadslansering av Sesar-lösningar genom att i) organisera och samordna storskalig demonstrationsverksamhet, ii) ha en nära samordning med Easa för att göra det möjligt för Easa att i god tid utarbeta regleringsåtgärder som omfattas av förordning (EU) 2018/1139 och relevanta genomförandebestämmelser, iii) stödja relaterad standardiseringsverksamhet, i nära samarbete med standardiseringsorgan och Easa samt med den enhet som inrättats för att samordna uppgifterna under Sesars installationsfas i linje med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 ( 43 ) . Artikel 144 Medlemmar 1. Medlemmarna i det gemensamma företaget Sesar 3 ska vara a) unionen, företrädd av kommissionen, b) Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), företrädd av sitt organ, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning, c) de grundande medlemmar som förtecknas i bilaga III till denna förordning, efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget Sesar 3 genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning, d) de associerade medlemmar som ska väljas ut i enlighet med artikel 7. 2. Utöver vad som anges i artikel 7.1 får styrelsen under de första sex månaderna efter bildandet av det gemensamma företaget Sesar 3 välja ut associerade medlemmar från en förteckning som upprättats efter en öppen inbjudan till intresseanmälan som utlysts av kommissionen innan företaget bildades. Villkoren i artikel 7.2 ska gälla i tillämpliga delar. 3. Vid urvalet av associerade medlemmar ska styrelsen sträva efter att säkerställa en lämplig representation för hela ATM-värdekedjan och, vid behov, för urvalet av relevanta aktörer utanför sektorn. Alla offentliga eller privata enheter eller organ, inbegripet sådana från tredjeländer som har ingått minst ett avtal med unionen på luftfartsområdet, får väljas ut som associerade medlemmar av det gemensamma företaget Sesar 3. Artikel 145 Unionens ekonomiska bidrag Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget Sesar 3, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 600 000 000 EUR, inklusive upp till 30 000 000 EUR för administrativa kostnader. Artikel 146 Bidrag från andra medlemmar än unionen 1. De privata medlemmarna i det gemensamma företaget Sesar 3 ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 500 000 000 EUR, inklusive upp till 25 000 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3. 2. Eurocontrol ska lämna ett totalt bidrag på upp till 500 000 000 EUR, inklusive upp till 25 000 000 EUR för administrativa kostnader under den period som anges i artikel 3. Utöver vad som anges i artikel 11.4 ska bidraget också bestå av naturabidrag till kompletterande verksamhet. Artikel 147 Den kompletterande verksamhetens omfattning Vid tillämpning av artikel 11.1 b kan kompletterande verksamhet inbegripa a) verksamhet som omfattar alla icke unionsfinansierade delar av Sesar-projekt som bidrar till att det gemensamma företagets överenskomna arbetsprogram genomförs, b) industrialiseringsverksamhet, inbegripet standardisering, certifiering och produktion, med anknytning till Sesar-lösningar från det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar, c) kommunikationsverksamhet och utåtriktad verksamhet med anknytning till Sesar-lösningar från det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar, d) verksamhet som säkerställer en världsomfattande ATM-harmonisering baserad på Sesar-lösningar från det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar, e) spridning eller utnyttjande av resultat från projekt inom ramen för det gemensamma företaget Sesar 3 eller det föregående initiativet, det gemensamma företaget Sesar, som inte har fått någon unionsfinansiering. Artikel 148 Organ i det gemensamma företaget Sesar 3 Organen i det gemensamma företaget Sesar 3 ska vara a) styrelsen, b) den verkställande direktören, c) gruppen med staternas företrädare, d) det vetenskapliga rådgivande organet. Artikel 149 Styrelsens sammansättning Styrelsen ska bestå av följande: a) Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar. b) En företrädare för varje annan medlem än unionen. Artikel 150 Styrelsens arbetsformer 1. Genom undantag från artikel 16.4 ska kommissionen, på unionens vägnar, vara ordförande i styrelsen. 2. Styrelsen ska ha följande ständiga observatörer: a) En företrädare för Europeiska försvarsbyrån. b) En företrädare för civila användare av luftrummet, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. c) En företrädare för leverantörer av flygtrafiktjänster, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. d) En företrädare för tillverkare av utrustning, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. e) En företrädare för flygplatserna, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. f) En företrädare för de organ som företräder personalen inom ATM-sektorn, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå. g) En företrädare för de relevanta vetenskapliga institutionerna eller det relevanta forskarsamhället, utsedd av deras branschorganisation på europeisk nivå: h) en företrädare för Easa, i) en företrädare för den europeiska standardiseringsorganisationen på luftfartsområdet. j) En företrädare för industrin för obemannade luftfartyg, utsedd av dess branschorganisation på europeisk nivå. 3. Antalet röster för medlemmarna i det gemensamma företaget Sesar 3 ska stå i proportion till deras bidrag till det gemensamma företagets budget. Unionen och Eurocontrol ska dock vardera inneha minst 25 % av det totala antalet röster, och företrädaren för de civila användare av luftrummet som avses i punkt 2 b ska inneha minst 10 % av det totala antalet röster. 4. Styrelsens beslut ska antas med enkel majoritet av de avgivna rösterna. Vid lika antal röster ska unionens företrädare ha utslagsröst. 5. Beslut om översyn av den europeiska ATM-generalplanen förutsätter att unionen och Eurocontrol avlägger positiva röster. Sådana beslut ska ta hänsyn till de synpunkter som uttryckts av alla ständiga observatörer som avses i punkt 2 och gruppen med staternas företrädare. Artikel 151 Styrelsens övriga uppgifter Utöver de uppgifter som anges i artikel 17 ska styrelsen för det gemensamma företaget Sesar 3 övervaka genomförandet av de forsknings- och utvecklingskomponenter som anges i den europeiska ATM-generalplanen. Artikel 152 Den verkställande direktörens övriga uppgifter Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget Sesar 3 också utföra följande uppgifter: a) Leda genomförandet av Sesar-projektets utformnings- och utvecklingsfaser inom ramen för de riktlinjer som fastställts av styrelsen. b) Förelägga styrelsen alla förslag till ändringar av utformningen av Sesar-projektets utvecklingsfas. Artikel 153 Gruppen med staternas företrädare Utöver vad som anges i artikel 20 ska medlemsstaterna säkerställa att deras respektive företrädare lägger fram en samordnad ståndpunkt som återspeglar deras medlemsstats åsikter i: a) kommittén för det gemensamma luftrummet, som inrättades genom artikel 5 i förordning (EG) nr 549/2004, b) programkommittén enligt artikel 14 i det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa. Artikel 154 Den vetenskapliga kommittén 1. Det vetenskapliga rådgivande organ för det gemensamma företaget Sesar 3 som avses i artikel 21.1 a ska vara den vetenskapliga kommittén. 2. Den vetenskapliga kommittén ska ha högst 15 ordinarie ledamöter. 3. Ordföranden i den vetenskapliga kommittén ska väljas för en period av två år. 4. Den vetenskapliga kommittén får på begäran av styrelsen och andra organ inom det gemensamma företaget Sesar 3, eller på eget initiativ, ge råd, särskilt när det gäller verksamhet med låg teknisk mognadsgrad (TRL 0–2). 5. Den vetenskapliga kommittén ska samarbeta med de relevanta rådgivande organ som inrättats inom ramen för Horisont Europa. Artikel 155 Genomförandeakter för att fastställa unionens ståndpunkt beträffande ändringen av den europeiska ATM-generalplanen 1. Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa unionens ståndpunkt beträffande ändringen av den europeiska ATM-generalplanen. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 ( 44 ) . 2. Kommissionen ska biträdas av kommittén för det gemensamma luftrummet, som inrättats genom förordning (EG) nr 549/2004. Kommittén för det gemensamma luftrummet ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. Artikel 156 Certifiering av ny teknik 1. Easa får bjudas in av sökande, deltagare eller den verkställande direktören för att ge råd om enskilda projekt och demonstrationsverksamheter i frågor som rör överensstämmelse med standarder för flygsäkerhet, driftskompatibilitet och miljö, för att säkerställa att dessa leder till att de standarder, den testningskapacitet och de lagstadgade krav som krävs för produktutveckling och införande av ny teknik utvecklas i god tid. 2. Den certifieringsverksamhet och de tjänster som tillhandahålls ska omfattas av bestämmelserna om avgifter i förordning (EU) 2018/1139. Artikel 157 Avtal med Eurocontrol Som grundande medlem av det gemensamma företaget Sesar 3 ska Eurocontrols roll och bidrag fastställas i ett administrativt avtal mellan de båda parterna, det gemensamma företaget Sesar 3 och Eurocontrol. Avtalet ska beskriva Eurocontrols uppgifter, ansvarsområden och bidrag till verksamheten inom det gemensamma företaget Sesar 3 när det gäller följande: a) Organisering av Eurocontrols forsknings-, utvecklings- och valideringsverksamhet i enlighet med arbetsprogrammet för det gemensamma företaget Sesar 3. b) Tillhandahållande av specialiststöd och råd till det gemensamma företaget Sesar 3 på dess begäran. c) Tillhandahållande av stöd och råd om den gemensamma utvecklingen för de framtida europeiska ATM-systemen, särskilt när det gäller den framtida uppbyggnaden av luftrummet. d) Stöd till övervakningen av genomförandet av Sesar-lösningar i linje med den europeiska ATM-generalplanen. e) Samarbete med Eurocontrols medlemsstater för att säkerställa ett brett stöd för unionens policymål och resultaten av forsknings-, validerings- och demonstrationsverksamhet bland alleuropeiska nätverkspartner. f) Stöd till programförvaltning. g) Bidrag till de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget Sesar 3 och tillhandahållande av it-, kommunikations- och logistikstöd till det gemensamma företaget Sesar 3. Artikel 158 Back office-arrangemang Artikel 13 ska inte tillämpas på det gemensamma företaget Sesar 3. Back office-arrangemanget ska tillhandahållas av Eurocontrol. AVDELNING IX DET GEMENSAMMA FÖRETAGET FÖR SMARTA NÄT OCH TJÄNSTER Artikel 159 Övriga mål för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster 1. Utöver de mål som anges i artiklarna 4 och 5 ska det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ha följande allmänna mål: a) Främja Europas tekniska ledarskap inom framtidens smarta nät och tjänster genom att ytterligare stärka de nuvarande starka områdena inom industrin och genom att utvidga verksamhetsområdet från 5G-konnektivitet till den bredare strategiska värdekedjan, inbegripet tillhandahållande av molnbaserade tjänster samt komponenter och utrustning. b) Anpassa strategiska färdplaner från ett bredare spektrum av industriella aktörer, inbegripet inte bara telekomindustrin utan även aktörer inom sakernas internet, molnet samt komponenter och enheter. c) Främja europeisk teknisk och vetenskaplig spetskompetens i syfte att stödja Europas ledarskap när det gäller att utforma och behärska 6G-system senast 2030. d) Stärka utbyggnaden av digitala infrastrukturer och införandet av digitala lösningar på de europeiska marknaderna, särskilt genom att säkerställa en strategisk samordningsmekanism för FSE2 Digital-programmet samt synergier inom FSE2 och med programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som en del av verksamhetsområdet för och styrningen av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. e) Förbereda den europeiska försörjningsindustrin för smarta nät och tjänster för de långsiktiga möjligheter som uppstår genom utvecklingen av vertikala marknader för 5G- och senare 6G-infrastrukturer och dithörande tjänster i Europa. f) Underlätta digital innovation fram till 2030 genom att uppfylla de europeiska marknadsbehoven och kraven på den offentliga politiken, inbegripet de mest omfattande kraven från vertikala industrier, samt samhällets krav på områden som säkerhet, energieffektivitet och elektromagnetiska fält. g) Stödja anpassningen av framtidens smarta nät och tjänster till unionens policymål, inbegripet den europeiska gröna given, nät- och informationssäkerhet, etik och integritet samt ett människocentrerat och hållbart internet. 2. Det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ska också ha följande specifika mål: a) Underlätta utvecklingen av teknik som kan uppfylla avancerade kommunikationskrav och samtidigt stödja europeisk spetskompetens inom teknik och arkitektur för smarta nät och tjänster och deras utveckling mot 6G, inbegripet en stark ställning för Europa i fråga om standarder och viktiga patent samt nyckelkrav, t.ex. krav på de spektrumband som behövs för framtidens avancerade smarta nätverksteknik. b) Påskynda utvecklingen av energieffektiv nätverksteknik i syfte att avsevärt minska energi- och resursförbrukningen i hela den digitala infrastrukturen fram till 2030 och minska energiförbrukningen för viktiga vertikala industrier som stöds av teknik för smarta nät och tjänster. c) Påskynda utveckling och bred utbyggnad av 5G fram till 2025 och därefter 6G-infrastruktur i Europa, särskilt genom att främja samordning och strategiskt stöd för utbyggnaden av 5G för uppkopplad och automatiserad mobilitet längs gränsöverskridande korridorer, med hjälp av FSE2 Digital-programmet och genom att främja utbyggnaden inom ramen för FSE2, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU. d) Främja en hållbar och diversifierad försörjnings- och värdekedja i linje med verktygslådan för 5G-cybersäkerhet. e) Stärka unionsindustrins ställning i den globala värdekedjan för smarta nät och tjänster genom att skapa en kritisk massa av offentliga och privata aktörer, särskilt genom att öka bidraget från aktörer som arbetar med programvara och sakernas internet, utnyttja nationella initiativ och stödja framväxten av nya aktörer. f) Stödja anpassningen till etiska krav och säkerhetskrav, inbegripet dem i de strategiska forsknings- och innovationsagendorna, och vid behov bidra till unionens lagstiftningsprocess. Artikel 160 Övriga uppgifter för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster Utöver de uppgifter som anges i artikel 5 ska det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster utföra följande uppgifter: a) Bidra till arbetsprogrammen för andra unionsprogram, såsom FSE2 Digital-programmet, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, som bedriver verksamhet på området smarta nät och tjänster. b) Samordna unionens försöks-, pilot- och genomförandeinitiativ på området smarta nät och tjänster, som t.ex. alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet inom ramen för FSE2 Digital-programmet, i samverkan med kommissionen och behöriga relevanta finansieringsorgan. c) Främja synergier mellan relevanta unionsfinansierade försök, pilotprojekt och genomförandeverksamheter på området smarta nät och tjänster, t.ex. de som finansieras inom ramen för FSE2 Digital-programmet, programmet för ett digitalt Europa och InvestEU, och säkerställa effektiv spridning och användning av den kunskap och det kunnande som samlats in inom ramen för dessa verksamheter. d) Utveckla och samordna de strategiska införandeagendorna för alleuropeiska 5G-korridorer för uppkopplad och automatiserad mobilitet med deltagande av olika intressenter. Dessa agendor ska vara ge strategisk icke-bindande vägledning som täcker FSE2 Digital-programmets livslängd genom att fastställa en gemensam vision för utvecklingen av 5G-anpassade ekosystem och de underliggande kraven för nät och tjänster, och genom att identifiera mål och färdplaner för utbyggnaden samt potentiella samarbetsmodeller. Artikel 161 Medlemmar Medlemmarna i det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ska vara a) unionen, företrädd av kommissionen, b) 6G-IA som registrerats enligt belgisk lag efter anmälan av sitt beslut att ansluta sig till det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster genom ett skriftligt åtagande som inte får innehålla några andra villkor för dess anslutning än de som anges i denna förordning. Artikel 162 Unionens ekonomiska bidrag Unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster, inbegripet EES-anslag, för att täcka administrativa kostnader och driftskostnader ska vara upp till 900 000 000 EUR, inklusive upp till 18 519 000 EUR för administrativa kostnader. Artikel 163 Bidrag från andra medlemmar än unionen 1. De andra medlemmarna i det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett totalt bidrag på minst 900 000 000 EUR under den period som anges i artikel 3. 2. Andra medlemmar i det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster än unionen ska lämna, eller se till att deras ingående eller anknutna enheter lämnar, ett årligt ekonomiskt bidrag till de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster på minst 20 % av de totala administrativa kostnaderna. De ska sträva efter att öka antalet ingående eller anknutna enheter för att öka sitt bidrag till 50 % av de administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster under dess livstid, med vederbörlig hänsyn till ingående och anknutna enheter som är små eller medelstora företag. Artikel 164 Den kompletterande verksamhetens omfattning Vid tillämpning av artikel 11.1 b kan kompletterande verksamhet omfatta a) avknoppad forsknings- och utvecklingsverksamhet, b) bidrag till standardisering, c) bidrag till samråd inom ramen för unionens lagstiftningsprocesser, d) verksamheter som finansieras genom lån från Europeiska investeringsbanken och som inte finansieras genom bidrag från unionen, e) bidrag till verksamheter som bedrivs av andra medlemmar än unionen och andra grupper eller sammanslutningar av intressenter på området för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster, som inte finansieras genom bidrag från unionen, f) verksamheter för att utveckla ekosystemet, inbegripet uppbyggnad av ett samarbete med vertikala industrier, g) spridning av resultat globalt för att uppnå samförstånd om understödda tekniker som förberedelse för framtida standarder, h) försök, demonstrationsverksamhet, pilotprojekt, marknadsintroduktion och tidig spridning av teknik, i) internationellt samarbete som inte finansieras genom bidrag från unionen, j) verksamhet som rör förberedelse av och deltagande i forsknings- och innovationsprojekt som finansieras av andra privata eller offentliga organ än unionen. Artikel 165 Organ i det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster Organen i det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ska vara a) styrelsen, b) den verkställande direktören, c) gruppen med staternas företrädare, d) intressentgruppen. Artikel 166 Styrelsens sammansättning 1. Styrelsen ska bestå av följande: a) Två företrädare för kommissionen på unionens vägnar. b) Fem företrädare för 6G-IA. 2. Utan hinder av artikel 42 ska företrädarna för de privata medlemmarna omedelbart informera styrelsen om sin medverkan i yrkesmässig verksamhet med enheter som inte är etablerade i unionen eller med enheter som inte kontrolleras av juridiska personer eller enheter som är etablerade i unionen. I sådana fall får unionens företrädare besluta att begära att den berörda medlemmen utser en annan företrädare. Artikel 167 Styrelsens arbetsformer 6G-IA ska inneha 50 % av rösterna. Artikel 168 Styrelsens övriga uppgifter Utöver de uppgifter som anges i artikel 17 ska styrelsen för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster utföra följande uppgifter: a) Anta strategiska införandeagendor som icke-bindande bidrag inom ramen för FSE2 Digital-programmet när det gäller 5G-korridorer och, om så är lämpligt, ändra dem under hela löptiden för FSE2 Digital-programmet. b) Säkerställa att unionens cybersäkerhetslagstiftning och medlemsstaternas befintliga och framtida samordnade vägledning beaktas i all verksamhet som bedrivs av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. c) Främja synergier och komplementaritet mellan de digitala sektorerna och transport- och energisektorerna i FSE2 Digital-programmet genom identifiering av insatsområden och bidrag till arbetsprogrammen, samt synergier och komplementaritet med övriga relevanta unionsprogram. Artikel 169 Gruppen med staternas företrädare Utöver vad som anges i artikel 20 ska företrädarna säkerställa att de lägger fram en samordnad ståndpunkt som återspeglar deras stats åsikter rörande något av följande: a) Forsknings- och innovationsfrågor som rör Horisont Europa. b) Den strategiska införandeagendan och den genomförandeverksamhet som rör andra unionsprogram, särskilt FSE2 Digital-programmet, men även verksamhet inom programmet för ett digitalt Europa och InvestEU som omfattas av verksamhetsområdet för det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster. Artikel 170 Säkerhet 1. När det bedöms som relevant får styrelsen besluta att en åtgärd som finansieras av det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster ska säkerställa att nätdelar som används för storskaliga experiment eller pilotprojekt genomgår säkerhetsgranskningar. Granskningarna ska återspegla unionens lagstiftning och politik för cybersäkerhet samt medlemsstaternas befintliga och framtida samordnade vägledningar. 2. När det gäller den uppgift som avses i artikel 160 a ska styrelsen råda andra finansieringsorgan att vid behov tillämpa punkt 1 den här artikeln och artikel 17.2 l i tillämpliga delar på sina åtgärder, när detta är tillåtet enligt den grundläggande akten för respektive unionsfinansieringsprogram. TREDJE DELEN SLUTBESTÄMMELSER Artikel 171 Övervakning och utvärdering 1. De gemensamma företagens verksamheter ska vara föremål för löpande övervakning och periodisk översyn i enlighet med deras finansiella regler, för att säkerställa största möjliga verkan, vetenskaplig spetskompetens och den mest ändamålsenliga och effektiva användningen av resurser. Resultaten av övervakningen och den periodiska översynen ska bidra till övervakningen av europeiska partnerskap och utvärderingarna av de gemensamma företagen som en del av utvärderingarna av Horisont Europa, enligt artiklarna 50 och 52 i Horisont Europa-förordningen. 2. De gemensamma företagen ska organisera den löpande övervakningen av och rapporteringen om förvaltningen och genomförandet av sina verksamheter och den periodiska översynen av output, resultat och effekter av de finansierade indirekta åtgärder som genomförs i enlighet med artikel 50 i och bilaga III till Horisont Europa-förordningen. Övervakningen och rapporteringen ska omfatta följande: a) Tidsbundna indikatorer för årlig rapportering om hur deras verksamhet fortskrider när det gäller att uppnå de allmänna, specifika och operativa målen, inbegripet de gemensamma företagens övriga mål enligt andra delen, samt med hjälp av de effektkedjor som anges i bilaga V till Horisont Europa-förordningen. b) Information om synergier mellan det gemensamma företagets åtgärder och nationella eller regionala initiativ och strategier på grundval av information som mottagits av de deltagande staterna eller gruppen med staternas företrädare samt synergier med andra unionsprogram och andra europeiska partnerskap. c) Information om graden av integrering av samhällsvetenskap och humaniora, förhållandet mellan lägre och högre tekniska mognadsgrader inom forskningssamverkan, framstegen när det gäller att bredda ländernas deltagande, den geografiska sammansättningen för konsortier i samarbetsprojekt, användningen av inlämnings- och utvärderingsförfaranden i två steg, åtgärder som syftar till att underlätta samarbetsförbindelser inom europeisk forskning och innovation, användningen av utvärderingsöversyn och antalet och typerna av klagomål, nivån på klimatintegrering och därtill hörande utgifter, deltagande från små och medelstora företag, deltagande från den privata sektorn, könsfördelning i finansierade åtgärder, utvärderingspaneler, styrelser och rådgivande grupper, medfinansieringssatsen, kompletterande och kumulativ finansiering från andra unionsfonder, handläggningstider för beviljande, graden av internationellt samarbete, medborgarengagemang och det civila samhällets deltagande. d) Utgiftsnivåerna uppdelade på projektnivå för att möjliggöra en särskild analys, även per interventionsområde. e) Överteckningsnivån, särskilt antalet förslag och, för varje ansökningsomgång, genomsnittspoängen och andelen förslag över respektive under kvalitetströsklarna. f) Information om kvantitativa och kvalitativa hävstångseffekter, inbegripet när det gäller anslagna och faktiskt utdelade ekonomiska bidrag och naturabidrag, synlighet och positionering på internationellt plan, effekter på forsknings- och innovationsrelaterade risker för den privata sektorns investeringar. g) information om åtgärder för att locka nya deltagare, särskilt små och medelstora företag, lärosäten och forskningsorganisationer, och för att utvidga nätverk för samverkan. 3. Utvärderingar av de gemensamma företagens verksamhet ska genomföras i god tid för att kunna användas vid de övergripande interims- och slututvärderingarna av Horisont Europa och den tillhörande beslutsprocessen för Horisont Europa, dess efterföljare och andra initiativ som berör forskning och innovation, enligt vad som avses i artikel 52 i Horisont Europa-förordningen. 4. Kommissionen ska göra en interimsutvärdering och en slututvärdering av varje gemensamt företag och använda dessa som underlag för Horisont Europa-utvärderingarna, i enlighet med artikel 52 i Horisont Europa-förordningen. Utvärderingarna ska undersöka hur varje gemensamt företag uppfyller sitt uppdrag och sina mål, omfatta det gemensamma företagets alla verksamheter och utvärdera det gemensamma företagets europeiska mervärde, ändamålsenlighet, effektivitet, inbegripet öppenhet och transparens, relevansen av de verksamheter som bedrivs och deras samstämmighet och komplementaritet med relevant regional och nationell politik och unionspolitik, inbegripet synergier med andra delar av Horisont Europa, t.ex. uppdrag, kluster eller tematiska och särskilda program. Utvärderingarna ska ta hänsyn till synpunkter från intressenterna, både på europeisk och nationell nivå, och ska i förekommande fall även innehålla en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska och tekniska konsekvenserna av de gemensamma företag som avses i artikel 174.3–174.9. Utvärderingarna ska också, när så är relevant, innehålla en bedömning av hur framtida åtgärder kan vidtas på effektivast möjliga sätt, samt av relevansen och samstämmigheten hos eventuella förnyelser av ett gemensamt företag med tanke på de övergripande policyprioriteringarna och stödlandskapet för forskning och innovation, inbegripet dess förhållande till andra initiativ som får stöd genom ramprogrammet, särskilt europeiska partnerskap eller uppdrag. Utvärderingarna ska också ta vederbörlig hänsyn till den utfasningsplan som antagits av styrelsen i enlighet med artikel 17.2 a1. 5. Med utgångspunkt i slutsatserna i den interimsutvärdering som avses i punkt 2 i denna artikel får kommissionen agera i enlighet med artikel 11.6 eller vidta andra lämpliga åtgärder. 6. Kommissionen får göra ytterligare utvärderingar av teman eller ämnen av strategisk betydelse, med bistånd av externa oberoende experter som väljs ut genom en transparent process, för att granska de framsteg som ett gemensamt företag gjort mot de fastställda målen, identifiera faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheterna och fastställa bästa praxis. Vid dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta de administrativa följderna för det gemensamma företaget. 7. Gemensamma företag ska göra regelbundna översyner av sin verksamhet, och dessa ska användas som grund för deras interimsutvärderingar och slututvärderingar som en del av de utvärderingar av Horisont Europa som avses i artikel 52 i Horisont Europa-förordningen. 8. Regelbundna översyner och utvärderingar ska beaktas vid avveckling eller utfasning av det gemensamma företaget, enligt vad som anges i artikel 45 i denna förordning och i linje med bilaga III till Horisont Europa-förordningen. Kommissionen ska göra en slututvärdering av det gemensamma företaget, i linje med slututvärderingen av Horisont Europa, inom sex månader från det att det gemensamma företaget avvecklats, dock senast fyra år efter att det avvecklingsförfarande som avses i artikel 45 i denna förordning har inletts. 9. Kommissionen ska offentliggöra och underrätta Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om resultaten av utvärderingarna av de gemensamma företagen, och denna underrättelse ska innefatta slutsatserna av utvärderingen och kommissionens iakttagelser, som ett led i de utvärderingar av Horisont Europa som avses i artikel 52 i Horisont Europa-förordningen. Artikel 172 Stöd från värdstaten Ett gemensamt företag och den medlemsstat där företaget har sitt säte får ingå ett administrativt avtal om privilegier och immunitet och annat stöd från den medlemsstaten till det berörda gemensamma företaget. Artikel 173 Inledande åtgärder 1. Kommissionen ska ansvara för bildandet och den inledande driften av det gemensamma företaget för global hälsa EDCTP3 och det gemensamma företaget för smarta nät och tjänster till dess att de har operativ kapacitet att genomföra sin egen budget. Kommissionen ska vidta alla nödvändiga åtgärder i samarbete med övriga medlemmar och under medverkan av behöriga organ från dessa gemensamma företag. 2. Beträffande punkt 1 gäller följande: a) Kommissionen får, till dess att den verkställande direktören tillträder sin befattning efter att ha utnämnts av styrelsen i enlighet med artikel 18.2, utse en tjänsteman från kommissionen till tillförordnad verkställande direktör för att utföra de uppgifter som åligger den verkställande direktören. b) Genom undantag från artikel 17.2 h ska den tillförordnade verkställande direktören utöva relevanta tillsättningsmyndighetsbefogenheter med avseende på alla tjänster som måste tillsättas innan den verkställande direktören tillträder sin tjänst i enlighet med artikel 18.2. c) Kommissionen får utse ett begränsat antal tjänstemän på tillfällig basis. 3. Den tillförordnade verkställande direktören får godkänna alla betalningar som omfattas av de anslag som anges i årsbudgeten för de gemensamma företag som avses i punkt 1, efter att de godkänts av styrelsen, och får ingå överenskommelser, fatta beslut och teckna avtal, inbegripet anställningsavtal, när tjänsteförteckningen för dessa gemensamma företag har antagits. 4. Den tillförordnade verkställande direktören ska, i samförstånd med den tillträdande verkställande direktören och med förbehåll för styrelsens godkännande, fastställa från och med vilken dag det berörda gemensamma företaget anses ha förmåga att genomföra sin egen budget. Från och med det datumet ska kommissionen avstå från att göra åtaganden och utbetalningar för det gemensamma företagets verksamhet. Artikel 174 Upphävande och övergångsbestämmelser 1. Förordningarna (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014, (EU) nr 558/2014, (EU) nr 559/2014, (EU) nr 560/2014, (EU) nr 561/2014 och (EU) nr 642/2014 ska upphöra att gälla. 2. Åtgärder som inleds eller drivs vidare i enlighet med de förordningar som anges i punkt 1, liksom de finansiella skyldigheterna i samband med sådana åtgärder, ska fortsätta att regleras av dessa förordningar till dess att de har slutförts. 3. Det gemensamma företaget för ett cirkulärt, biobaserat Europa ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget för biobaserade industrier, som bildades genom förordning (EU) nr 560/2014 och som det ska ersätta och efterträda. 4. Det gemensamma företaget för ren luftfart ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget Clean Sky 2, som bildades genom förordning (EU) nr 558/2014 och som det ska ersätta och efterträda. 5. Det gemensamma företaget för förnybar vätgas ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas 2, som bildades genom förordning (EU) nr 559/2014 och som det ska ersätta och efterträda. 6. Det gemensamma företaget för Europas järnvägar ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget Shift2Rail, som bildades genom förordning (EU) nr 642/2014 och som det ska ersätta och efterträda. 7. Det gemensamma företaget för initiativet för innovativ hälsa ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2, som bildades genom förordning (EU) nr 557/2014 och som det ska ersätta och efterträda. 8. Det gemensamma företaget för viktig digital teknik ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget Ecsel, som bildades genom förordning (EU) nr 561/2014 och som det ska ersätta och efterträda. 9. Det gemensamma företaget Sesar 3 ska vara rättslig och universell efterträdare beträffande alla avtal, inbegripet anställningsavtal och bidragsavtal, skulder och förvärvad egendom för det gemensamma företaget Sesar, som bildades genom förordning (EG) nr 219/2007 och som det ska ersätta och efterträda. 10. Denna förordning påverkar inte rättigheterna och skyldigheterna för personal som anställts i enlighet med de förordningar som avses i punkt 1. 11. Verkställande direktörer som utsetts enligt de förordningar som anges i punkt 1 i denna artikel ska för återstoden av sina mandatperioder utses till verkställande direktörer i enlighet med denna förordning, med verkan från och med den dag då denna förordning träder i kraft. Övriga villkor i avtalet ska vara oförändrade. 12. Vid sitt första sammanträde ska styrelsen för varje gemensamt företag anta en rad beslut som antagits av styrelsen för de föregående gemensamma företag som avses i punkterna 3–9 och som ska fortsätta att gälla för det berörda gemensamma företag som bildats genom denna förordning. 13. De interimsutvärderingar som avses i artikel 171.2 ska innefatta en slututvärdering av de föregående gemensamma företag som anges i punkterna 3–9 i den här artikeln. 14. Eventuella outnyttjade anslag enligt de förordningar som anges i punkt 1 ska överföras till motsvarande gemensamma företag som bildats genom denna förordning. Eventuella outnyttjade driftsanslag som överförs på detta sätt ska först användas för att ge ekonomiskt stöd till indirekta åtgärder som inletts inom ramen för Horisont 2020. Återstående driftsanslag får användas för indirekta åtgärder som inleds enligt denna förordning. Om sådana driftsanslag används för indirekta åtgärder som inleds enligt denna förordning ska de räknas av mot det ekonomiska bidrag som unionen ska tillhandahålla respektive gemensamt företag enligt denna förordning. Artikel 175 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 november 2021. På rådets vägnar J. BORRELL FONTELLES Ordförande ( 1 ) Yttrande av den 21 oktober 2021 (ännu inte offentliggjort i EUT). ( 2 ) EUT C 341, 24.8.2021, s. 29 . ( 3 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 ( EUT L 170, 12.5.2021, s. 1 ). ( 4 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG ( EUT L 347, 20.12.2013, s. 104 ). ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 ( EUT L 198, 22.6.2020, s. 13 ). ( 6 ) Rådets beslut (EU) 2021/764 av den 10 maj 2021 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation samt om upphävande av beslut 2013/743/EU ( EUT L 167I, 12.5.2021, s. 1 ). ( 7 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 60 ). ( 8 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 21 ). ( 9 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1139 av den 7 juli 2021 om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 ( EUT L 247, 13.7.2021, s. 1 ). ( 10 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 ( EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 ). ( 11 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik ( EUT L 231, 30.6.2021, s. 159 ). ( 12 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens ( EUT L 57, 18.2.2021, s. 17 ). ( 13 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ( EUT L 193, 30.7.2018, s. 1 ). ( 14 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 ( europeisk klimatlag ) ( EUT L 243, 9.7.2021, s. 1 ). ( 15 ) EUT L 282, 19.10.2016, s. 4 . ( 16 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 ( EUT L 212, 22.8.2018, s. 1 ). ( 17 ) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) ( EUT L 412, 30.12.2006, s. 1 ). ( 18 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet ( EUT L 96, 31.3.2004, s. 1 ). ( 19 ) Rådets förordning (EG) nr 219/2007 av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (Sesar) ( EUT L 64, 2.3.2007, s. 1 ). ( 20 ) Rådets beslut 2009/320/EG av den 30 mars 2009 om godkännande av huvudplanen för det europeiska systemet för flygledningstjänsten för Sesar-projektet ( EUT L 95, 9.4.2009, s. 41 ). ( 21 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 ( EUT L 249, 14.7.2021, s. 38 ). ( 22 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 ( EUT L 166, 11.5.2021, s. 1 ). ( 23 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 ( EUT L 107, 26.3.2021, s. 30 ). ( 24 ) Rådets förordning (EU) nr 557/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel 2 ( EUT L 169, 7.6.2014, s. 54 ). ( 25 ) Rådets förordning (EU) nr 558/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget Clean Sky 2 ( EUT L 169, 7.6.2014, s. 77 ). ( 26 ) Rådets förordning (EU) nr 559/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas 2 ( EUT L 169, 7.6.2014, s. 108 ). ( 27 ) Rådets förordning (EU) nr 560/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för biobaserade industrier ( EUT L 169, 7.6.2014, s. 130 ). ( 28 ) Rådets förordning (EU) nr 561/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget Ecsel ( EUT L 169, 7.6.2014, s. 152 ). ( 29 ) Rådets förordning (EU) nr 642/2014 av den 16 juni 2014 om bildande av det gemensamma företaget Shift2Rail ( EUT L 177, 17.6.2014, s. 9 ). ( 30 ) EGT L 56, 4.3.1968, s. 1 . ( 31 ) Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 av den 13 mars 2015 om säkerhet inom kommissionen ( EUT L 72, 17.3.2015, s. 41 ). ( 32 ) Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ( EUT L 72, 17.3.2015, s. 53 ). ( 33 ) Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter ( EGT L 292, 15.11.1996, s. 2 ). ( 34 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 ( EUT L 248, 18.9.2013, s. 1 ). ( 35 ) Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten ( EUT L 283, 31.10.2017, s. 1 ). ( 36 ) EGT L 136, 31.5.1999, s. 15 . ( 37 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar ( EGT L 145, 31.5.2001, s. 43 ). ( 38 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG ( EUT L 295, 21.11.2018, s. 39 ). ( 39 ) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen ( EUT L 138, 26.5.2016, s. 44 ). ( 40 ) Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde ( EUT L 343, 14.12.2012, s. 32 ). ( 41 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 ( EUT L 138, 26.5.2016, s. 1 ). ( 42 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 ( EUT L 209, 14.6.2021, s. 1 ). ( 43 ) Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 av den 3 maj 2013 om definition av gemensamma projekt, fastställande av styrelseformer och identifiering av incitament till stöd för genomförandet av den europeiska generalplanen för flygledningstjänst ( EUT L 123, 4.5.2013, s. 1 ). ( 44 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter ( EUT L 55, 28.2.2011, s. 13 ). BILAGA I Grundande medlemmar av det gemensamma företaget för ren luftfart 1. Aciturri Aeronáutica S.L.U., registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: BU12351), med säte i P.I. Bayas, calle Ayuelas, 22, 09200, Miranda de Ebro (Burgos), Spanien 2. Aernnova Aerospace SAU, registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: VI6749), med säte i Parque Tecnológico de Álava, C/Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Spanien 3. Airbus SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 383474814), med säte på 2, Rond-Point Emile Dewoitine, 31707 Blagnac, Frankrike 4. Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA (CIRA), registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 128446), med säte på Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Italien 5. Dassault Aviation SA, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 712042456), med säte på 9, Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Paris, Frankrike 6. Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR2780), med säte på Linder Höhe, 51147 Köln, Tyskland 7. Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V., registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR4461), med säte på 27C, Hansastrasse, 80686 München, Tyskland 8. Fokker Technologies Holding BV, registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 50010964), med säte på Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Nederländerna 9. GE Avio S.r.l., registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 1170622CF10898340012), med säte i Rivalta di Torino (TO), Via I Maggio no. 99, Italien 10. GKN Aerospace, Sweden AB, registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer: 5560290347), med säte på Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Sverige 11. Honeywell International s.r.o., registrerat enligt tjeckisk lag (registreringsnummer: 27617793), med säte på V parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Prag, Tjeckien 12. Industria de Turbo Propulsores S.A.U., registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: BI5062), med säte i Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Spanien 13. Leonardo SpA, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 7031), med säte på Piazza Monte Grappa 4, 00195 Rom, Italien 14. Liebherr-Aerospace & Transportation SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 552016834), med säte på 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Frankrike 15. Lufthansa Technik AG, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB 56865), med säte på Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Tyskland 16. Łukasiewicz Research Network – Institute of Aviation, registrerat enligt polsk lag (registreringsnummer: 387193275), med säte på Al. Krakowska 110/114, 02-256 Warszawa, Polen 17. MTU Aero Engines AG, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB 157206) med säte på Dachauer Str. 665, 80995 München, Tyskland 18. National Institute for Aerospace Research (INCAS), registrerat enligt rumänsk lag (registreringsnummer: J40649215071991), med säte på B-dul Iuliu Maniu no. 220, sect 6, 061126 Bukarest, Rumänien 19. Office National d’Etudes et de Recherches Aérospatiales (ONERA), registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 775722879), med säte på adressen BP 80100 – 91123 Palaiseau, Frankrike 20. Piaggio Aero Industries, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 903062), med säte på Viale Generale Disegna, 1, 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Italien 21. Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registrerat enligt slovensk lag (registreringsnummer: 7254466000), med säte på Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovenien 22. Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRA 2731P), med säte på Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Tyskland 23. Safran, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 562082909), med säte på 2, Bvd du General Martial-Valin, 75015 Paris, Frankrike 24. Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium, registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 41150373), med säte på Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nederländerna 25. Thales AVS France SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 612039495), med säte på 75–77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Frankrike 26. United Technologies Research Centre Ireland, Ltd, registrerat enligt irländsk lag (registreringsnummer: 472601), med säte på Fourth Floor, Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Irland 27. University of Patras, registrerat enligt grekisk lag (registreringsnummer: EL998219694 (moms)), med säte på University Campus, 26504 Rio Achaia, Grekland BILAGA II Grundande medlemmar av det gemensamma företaget för Europas järnvägar 1. Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF), Entidad Pública Empresarial, ett offentligt bolag som är registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: Q2801660H), med säte på Calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Spanien 2. Alstom Transport SA, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer 389191982), med säte på 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Frankrike 3. Konsortiet ANGELRAIL lett av MER MEC SpA, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: 05033050963), med säte i Monopoli (BA) 70043 Via Oberdan, 70 Italien 4. AŽD Praha s.r.o., registrerat enligt tjeckisk lag (registreringsnummer: 48029483), med säte på Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praha 10, Tjeckien 5. Construcciones y Auxiliar de Ferrocarles, SA (CAF), registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: volym 983, uppslag 144, blad nr SS-329, post 239 a ) med säte på calle José Miguel Iturrioz nr 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Spanien 6. Asociación Centro Tecnológico CEIT, registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: 28/1986 registret för sammanslutningar för den autonoma regionen Baskiens regering), med säte på Paseo Manuel Lardizabal, n° 15. Donostia-San Sebastián, Spanien 7. České dráhy, a.s., registrerat enligt tjeckisk lag (registreringsnummer: 70994226, infört i handelsregistret som hålls av distriktsdomstolen i Prag, avsnitt B, inlägg 8039) med säte i Prag 1, Nábřeží L. Svobody 1222, postnummer 110 15, Tjeckien 8. Deutsche Bahn AG, Tyskland 9. Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR 2780 vid Amtsgericht Bonn), med säte på Linder Höhe, 51147 Köln, Tyskland 10. European Smart Green Rail Joint Venture (eSGR JV), företrätt av Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra SA (CEMOSA), registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: A-29021334), med säte på Benaque 9, 29004 Málaga, Spanien 11. Faiveley Transport SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer 323288563 RCS Nanterre), med säte på 3, rue du 19 mars 1962, 92230 Gennevilliers, Frankrike 12. Ferrovie dello Stato Italiane SpA (FSI), registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: R.E.A. 962805), med säte på Piazza della Croce Rossa 1 – 00161 Rom, Italien 13. Hitachi Rail STS SpA, registrerat enligt italiensk lag, registreringsnummer R.E.A. GE421689), med säte i Genua, Italien 14. INDRA SISTEMAS SA & PATENTES TALGO S.L.U. INDRA SISTEMAS SA, registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: A-28599033) med säte på Avenida de Bruselas n° 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Spanien PATENTES TALGO S.L.U., registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer: B-84528553) med säte på Paseo del tren Talgo, n° 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Spanien 15. Jernbanedirektorate (norska järnvägsdirektoratet), Oslo, Norge 16. Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB91181), med säte på Moosacher Str. 8, 80809 München, Tyskland 17. Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft (ÖBB-Holding AG), registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer: FN 247642f), med säte på Am Hauptbahnhof 2, 1100 Wien, Österrike 18. Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna (PKP), registrerat enligt polsk lag (registreringsnummer: 0000019193), med säte på Al. Jerozolimskie 142A, 02-305 Warszawa, Polen 19. ProRail B.V. & NS Groep NV. ProRail B.V., registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 30124359), med säte i Utrecht (PIC-nr: 998208668), Nederländerna NS Groep NV, registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 30124358), med säte i Utrecht (PIC-nr: 892354217), Nederländerna 20. Siemens Mobility GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer HRB 237219), med säte på Otto-Hahn-Ring 6, München, Tyskland 21. Société nationale SNCF, Société anonyme, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 552049447), med säte på 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Frankrike 22. Strukton Rail Nederland B.V., registrerat enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 30139439 Handelskammaren Utrecht), Nederländerna 23. THALES SIX GTS France SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 383470937), med säte på 4 Avenue des Louvresses – 92230 Gennevilliers, Frankrike 24. Trafikverket, offentligt organ, registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer: 202100–6297), med adressen 781 89 Borlänge, Sverige 25. voestalpine Railway Systems GmbH, registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer: FN 126714w), med säte på Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Österrike. BILAGA III Grundande medlemmar av det gemensamma företaget Sesar 3 1. Aeroporti di Roma SpA, företag bildat enligt italiensk lag, under förvaltning och samordning av Atlantia SpA, med säte på Via Pier Paolo Racchetti 1, Fiumicino (Rom), Italien, skattenummer och registernummer i Roms företags- och handelsregister 13032990155 2. AENA Sociedad Mercantil Estatal, Sociedad Anónima (AENA S.M.E.S.A): registrerat enligt spansk lag (registreringsnummer med skatteregistrering (C.I.F.): A-86212420), med säte på Calle Peonias 12, 28042, Madrid, Spanien. Telefonnummer +34 913 211 000 3. AEROPORTS DE PARIS, Société Anonyme, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer RCS Bobigny B 552016628), med säte på 1 rue de France, 93290 Tremblay-en-France, Frankrike 4. Société Air France SA, registrerat enligt fransk lag, 420495178 RCS Bobigny, 45 rue de Paris, 95747 Roissy-CDG, Frankrike, FR 61 420 495 178 5. Air Navigation Services of the Czech Republic (ANS CR), statligt företag, bildat och organiserat enligt tjeckisk lag, med säte på Navigační 787, 252 61 Jeneč, Tjeckien, företagets identifieringsnummer: 497 10 371, momsregistreringsnummer: CZ699004742, registrerat i handelsregistret som administreras av Prags tingsrätt, enligt avsnitt A, inlägg 10771 6. Airbus SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 383474814 R.C.S. Toulouse), med säte på 2, Rond Point Émile Dewoitine, 31700 Blagnac, Frankrike 7. Airtel ATN Limited, registrerat enligt irländsk lag (registreringsnummer: 287698), med säte på 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Irland 8. Alliance for New Mobility Europe (AME), icke vinstdrivande organisation ( Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk ), registrerad enligt belgisk lag med registreringsnummer 0774.408.606, med säte på 227, Rue de la Loi/Wetstraat, 1000 Bryssel, Belgien 9. Athens International Airport SA, registrerad enligt grekisk lag (officiell registrering: General Electronic Commercial Registry under G.E.MI. nr 2229601000), med säte i Spata Attica, Grekland, postnummer 19019 10. Austro Control Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung (ACG), aktiebolag registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer 71000m), med säte på Wagramer Strasse 19, A-1220 Wien, Österrike 11. Brussels Airport Company NV/SA, aktiebolag bildat och verksamt enligt belgisk lag, registrerat hos Crossroads Bank of Enterprises med nummer 0890.082.292 och med säte på Auguste Reyerslaan 80, 1030 Bryssel, Belgien 12. Boeing Aerospace Spain, SL, registrerat enligt spansk lag, momsregistreringsnummer: B-83053835, med säte på Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Spanien 13. State enterprise ”Air traffic services authority” (BULATSA), statligt företag, registrerat enligt bulgarisk lag (registreringsnummer 000697179), med säte i Bulgarien, 1 Brussels blvd, 1540 Sofia 14. Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA, registrerat enligt italiensk lag (registreringsnummer: CE-128446), med säte på Via Maiorise snc – 81043 Capua (CE) – Italien 15. Croatia Control Ltd, (CCL), registrerat enligt kroatisk lag (registreringsnummer 080328617), med säte på Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Kroatien 16. Deutsche Lufthansa AG, registrerat enligt tysk lag, distriktsdomstolen i Köln HRB 2168, Venloer Str. 151–153, D-50672 Köln, Tyskland, DE 122 652 565 17. Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: VR 2780 vid Amtsgericht Bonn), med säte på Linder Höhe, 51147 Köln, Tyskland 18. DFS Deutsche Flugsicherung GmbH, registrerat enligt privaträtten (registreringsnummer: HRB 34977), med säte i Langen (Hessen), Tyskland 19. Franska staten – Ministeriet för ekologisk omställning, Direction générale de l’aviation civile (DGAC), Direction des services de la navigation aérienne (DSNA), registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: SIREN 120 064 019 00074), med säte på 50 Rue Henry Farman 75720 Paris Cedex 15, Frankrike 20. Drone Alliance Europe, icke vinstdrivande organisation ( Association sans but lucratif/Vereniging zonder winstoogmerk ), registrerad enligt belgisk lag med registreringsnummer 0693.860.794, med säte på rue Breydel 34–36, 1040 Bryssel, Belgien 21. Droniq GmbH, registrerat enligt tysk lag, Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt, Tyskland, Amtsgericht Frankfurt am Main, registreringsnummer: HRB 115576 22. easyJet Europe Airline GmbH, registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer FN 452433 v), med säte på Wagramer Strasse 19, IZD Tower, 11. Stock, 1220 Wien, Österrike 23. Ecole Nationale de l’Aviation Civile (ENAC), registrerat enligt fransk lag med registreringsnummer: 193 112 562 00015, med säte på 7 avenue Edouard Belin, CS 54005 – 31055 TOULOUSE cedex 4, Frankrike 24. ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE, ett offentligt företag som är registrerat enligt lag 4/1990 av den 29 juni och lag 18/2014 av den 15 oktober, momsregistreringsnummer: Q2822001J, med säte i Parque Empresarial las Mercedes. Edificio n°2 Avda. de Aragón, 330. 28022 Madrid, Spanien 25. ENAV SpA, ett aktiebolag som är registrerat enligt italiensk lag, registreringsnummer: R.E.A. 965162, med säte på Via Salaria, 716 – 00138, Rom, Italien 26. Flughafen München GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer: HRB 5448, Münchens lokala domstol), med säte på Nordallee 25, 85356 Münchens flygplats, Tyskland 27. Frequentis AG, registrerat enligt österrikisk lag (registreringsnummer: FN 72115 b), med säte på Innovationsstraße 1, 1100 Wien, Österrike 28. Honeywell International s.r.o., registrerat enligt tjeckisk lag, ID-nr: 276 17 793, med säte på V Parku 2325/16, 148 00 Prag 4, Tjeckien 29. HungaroControl Hungarian Air Navigation Services Private Limited Company, registrerat enligt ungersk lag (registreringsnummer: 01-10-045570), med säte på Igló utca 33–35, 1185 Budapest, Ungern 30. INDRA Sistemas, SA, registrerat enligt spansk lag, med skatteregistreringsnummer A-28599033, registrerat i Madrids handelsregister i volym 5465 allmänt, 4554 § 3 i företagsliggaren, uppslag 80, blad nr 43677, 1:a posten, med säte på Avenida de Bruselas, NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid 31. Irish Aviation Authority (IAA), registrerad enligt irländsk lag (registreringsnummer 211082), med säte i The Times Building, 11–12 D’Olier Street, Dublin 2, Irland 32. Københavns Lufthavne A/S, registrerad enligt dansk lag (officiellt registreringsnummer CVR 14707204), med säte på Lufthavnsboulevarden 6, 2770 Kastrup 33. L’OFFICE NATIONAL D’ETUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA), ett franskt organ (Établissement public à caractère industriel et commercial), registrerat enligt fransk lag vid handels- och bolagsregistret i Évry (nr 775722879), med säte på adressen: BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex – Frankrike 34. Leonardo Società per azioni Kortnamn Leonardo SpA – registrerat enligt italiensk lag (organisationsnummer och registreringsnummer: 00401990585), med säte på Piazza Monte Grappa n. 4, 00195 Rom, Italien 35. Letiště Praha, a. s. (”Prags flygplats”), aktiebolag registrerat enligt tjeckisk lag, registreringsnummer: 28244532, med säte på K Letišti 6/1019, Prag 6, Tjeckien 36. Luftfartsverket (LFV), registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer 202195–0795) med säte på Hospitalsgatan 30, SE-601 79 Norrköping – Sverige 37. Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL), ett offentligt organ som inrättats enligt den nederländska luftfartslagen och som registrerats enligt nederländsk lag (registreringsnummer: 34367959), med säte på Stationsplein ZuidWest 1001, 1117 CV Schiphol, Nederländerna 38. NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL – NAV Portugal E.P.E, registrerad enligt portugisisk lag (registreringsnummer 504448064) med säte på Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700-008 Lissabon, Portugal 39. NAVIAIR, registrerat enligt dansk lag, inklusive lagen om Naviair av den 26 maj 2010 (registreringsnummer 26059763) med säte på Naviair Allé 1 2770 Kastrup, Danmark 40. Stichting Koninklijk Nederlands Lucht- en Ruimtevaartcentrum (NLR), en stiftelse enligt nederländsk lag med följande registreringsnummer hos handelskammaren: 41150373, med säte i Amsterdam, Nederländerna, på adressen Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nederländerna 41. Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registrerat enligt slovensk lag (registreringsnummer: 7254466000), med säte i Ajdovščina, Slovenien 42. Polish Air Navigation Services Agency PANSA, statlig juridisk person, organiserad och verksam enligt lagen av den 8 december 2006 om den polska byrån för flygtrafiktjänster, nationellt företagsregistreringsnummer: 140886771, skatteregistreringsnummer: 5222838321, belägen på gatan Wieżowa 8, 02-147 Warszawa, Polen 43. Régie autonome ”Romanian Air Traffic Services Administration” – ROMATSA, statlig juridisk person registrerad enligt rumänska handelsregistret nr J40/1012/1991, skattekod nr RO1589932, beläget på 10, Ion Ionescu de la Brad Blvd., 013813, Bukarest, Rumänien 44. Ryanair Holdings plc, registrerat enligt irländsk lag, Ryanair Dublin Office, Airside Business Park, Swords, County Dublin, Irland, företagsnr 249885 45. Saab AB (publ), registrerat enligt svensk lag (organisationsnummer 556036–0793), med adress 581 88 Linköping, Sverige 46. SAFRAN, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 562082909 R.C.S. Paris), med säte i Paris, Frankrike 47. SINTEF AS, en icke-vinstdrivande forsknings- och teknikorganisation, registrerad enligt norsk lag (registreringsnummer: 919303808), med säte på Strindvegen 4 7034 TRONDHEIM, Norge 48. SCHIPHOL NEDERLAND BV, registrerat enligt nederländsk lag (handelskammarens nummer: 34166584), med säte i SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Nederländerna 49. Societa per Azioni Esercizi Aeroportuali (S.E.A), officiellt registreringsnummer: 00826040156, med säte på Aeroporto Milano Linate, Segrate, 20090, Italien, momsnummer: 00826040156 50. SWEDAVIA AB, ett aktiebolag, registrerat enligt svensk lag av den 14 december 2009 med organisationsnummer 556797-0818, med säte i Sigtuna på adressen 190 45 Stockholm-Arlanda 51. THALES AVS SAS FRANCE, Société simplifiée par actions, registrerad enligt THALES AVS-lagen i Frankrike med registreringsnummer RCS Bordeaux 612039495, med säte på 73–75 Avenue Marcel Dassault 33700 Mérignac, Frankrike 52. THALES LAS FRANCE SAS, registrerat enligt fransk lag (registreringsnummer: 319159877), med säte på 2, Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Frankrike 53. United Technologies Research Centre Ireland Limited, registrerat enligt irländsk lag (registreringsnummer: 472601), med säte i Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Irland 54. Volocopter GmbH, registrerat enligt tysk lag (registreringsnummer HRB 702987), med säte i Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Tyskland 55. VTT Technical Research Centre of Finland Ltd, registrerat enligt finsk lag (registreringsnummer: 2647375), med säte i Esbo, Finland och registrerad adress P.O. Box 1000, FI-02044 VTT, Finland.