L_2016135SV.01000101.xml 24.5.2016 SV Europeiska unionens officiella tidning L 135/1 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2016/791 av den 11 maj 2016 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 och (EU) nr 1306/2013 vad gäller stödordningen för utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk vid utbildningsanstalter EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 42 och 43.2, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 1 ) , med beaktande av Regionkommitténs yttrande ( 2 ) , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ( 3 ) , och av följande skäl: (1) Genom del II avdelning I kapitel II avsnitt 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 ( 4 ) inrättas ett program för frukt och grönsaker i skolan och ett skolmjölksprogram. (2) Erfarenheterna från tillämpningen av nuvarande skolprogram, tillsammans med slutsatserna av de externa utvärderingarna och efterföljande analyser av olika politiska valmöjligheter samt de svåra sociala förhållandena i många av medlemsstaterna talar för slutsatsen att de båda skolprogrammen absolut måste fortsätta och förstärkas. I den rådande situationen med sjunkande konsumtion av färsk frukt och färska grönsaker och mjölkprodukter, särskilt bland barn, och den ökande förekomsten av barnfetma som ett resultat av konsumtionsvanor inriktade på starkt bearbetade livsmedel, som dessutom ofta innehåller mycket tillsatt socker, salt, fett eller tillsatser, bör unionsstödet för att finansiera utdelning av vissa jordbruksprodukter till barn vid utbildningsanstalter i högre grad bidra till att främja hälsosamma matvanor och konsumtion av lokala produkter. (3) Analysen av olika politiska valmöjligheter visar att ett enhetligt tillvägagångssätt inom en gemensam rättslig och finansiell ram är det lämpligaste och mest ändamålsenliga sättet att uppfylla de särskilda mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som eftersträvas genom skolprogram. Detta tillvägagångssätt skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att maximera effekterna av utdelningen inom en fast budget och öka förvaltningens effektivitet. För att ta hänsyn till skillnaderna mellan frukt och grönsaker, inklusive bananer, och mjölk och mjölkprodukter, dvs. frukt och grönsaker i skolan och skolmjölk i enlighet med definitionen i denna förordning, och deras respektive leveranskedjor bör dock vissa element, till exempel budgetanslagen, förbli separata. Mot bakgrund av erfarenheterna från de nuvarande programmen bör det också i fortsättningen vara frivilligt för medlemsstaterna att delta i skolprogrammet. Med tanke på de olika konsumtionsmönstren i olika medlemsstater bör de deltagande medlemsstaterna och regionerna ha möjlighet att, mot bakgrund av sina strategier, välja vilka produkter de vill dela ut av de produkter som är stödberättigande för utdelning till barn vid utbildningsanstalter. Medlemsstaterna skulle även kunna överväga att införa riktade åtgärder för att hantera den minskande mjölkkonsumtionen hos målgruppen. (4) En trend mot minskande konsumtion av i synnerhet färsk frukt och färska grönsaker och konsumtionsmjölk har konstaterats. Utdelningen inom skolprogrammen bör därför i första hand koncentreras på dessa produkter. Detta skulle bidra till en minskad organisatorisk börda för skolorna och öka effekten av utdelningen inom en begränsad budget samt vara i linje med nuvarande praxis eftersom det är dessa produkter som oftast delas ut. För att följa näringsrekommendationerna för kalciumupptag och främja konsumtionen av vissa angivna produkter eller för att tillgodose särskilda näringsbehov hos barn inom deras territorium, och med beaktande av den ökande förekomsten av problem förknippade med intolerans mot laktos i mjölk, bör medlemsstaterna emellertid, förutsatt att de redan delar ut konsumtionsmjölk eller en laktosfri variant av denna, ges möjlighet att dela ut andra mjölkprodukter utan smaktillsatser, frukt, bär, nötter eller kakao, såsom yoghurt och ost, som har positiva effekter på barns hälsa. Medlemsstaterna bör även ges möjlighet att dela ut bearbetade frukt- och grönsaksprodukter, förutsatt att de redan delar ut färsk frukt och färska grönsaker. Dessutom bör man göra insatser för att säkerställa utdelning av lokala och regionala produkter. Om medlemsstaterna anser att det är nödvändigt för att uppnå målen för skolprogrammet och de mål som framgår av deras strategier, bör de ges möjlighet att komplettera utdelningen av ovannämnda produkter med vissa andra mjölkprodukter och mjölkbaserade drycker. Alla dessa produkter bör fullt ut berättiga till unionsstöd. För icke-jordbruksprodukter bör endast mjölkandelen berättiga till stöd. För att beakta den vetenskapliga utvecklingen och säkerställa att de utdelade produkterna uppfyller målen för skolprogrammet, bör kommissionen ges befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) med avseende på komplettering av den förteckning över otillåtna smakförstärkare som framgår av denna förordning och fastställande av maximimängderna av tillsatt socker, tillsatt salt och tillsatt fett i bearbetade produkter. (5) För att skolprogrammet på ett effektivt sätt ska kunna nå målen på kort och lång sikt att öka konsumtionen av vissa jordbruksprodukter och skapa hälsosammare kostvanor måste utdelningen stödjas av kompletterande utbildningsåtgärder. Med tanke på betydelsen av dessa åtgärder bör de stödja utdelningen av frukt och grönsaker i skolan och skolmjölk. Kompletterande utbildningsåtgärder utgör ett viktigt verktyg för att göra barn mer medvetna om jordbruket och det breda utbudet av unionens jordbruksprodukter, särskilt sådana som produceras i barnens egen region, med hjälp av till exempel näringsexperter och jordbrukare. För att uppfylla skolprogrammets mål bör medlemsstaterna ha rätt att låta fler jordbruksprodukter samt andra lokala, regionala och nationella specialiteter, som honung, bordsoliver och olivolja, omfattas av sådana åtgärder. (6) För att främja hälsosamma matvanor bör medlemsstaterna se till att deras nationella myndigheter med ansvar för hälso- och näringsfrågor på lämpligt sätt i enlighet med nationella förfaranden deltar i utarbetandet av en förteckning över de produkter som ska delas ut, eller att dessa myndigheter ger ett lämpligt tillstånd för den förteckningen. (7) I syfte att säkerställa en effektiv och riktad användning av unionens medel och underlätta genomförandet av skolprogrammet bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på angivande av kostnader och åtgärder som berättigar till unionsstöd. (8) Unionsstödet bör tilldelas mottagarna separat för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk, i linje med den frivilliga modellen för utdelning. När de enskilda medlemsstaterna tilldelas detta stöd bör man beakta antalet barn i åldersgruppen 6–10 år i medlemsstaten och utvecklingsnivån i regionerna inom den medlemsstaten, för att säkerställa att högre stöd tilldelas mindre utvecklade regioner, de mindre Egeiska öarna och de yttersta randområdena, med tanke på att diversifieringen av jordbruket där är begränsad och att det ofta är omöjligt att hitta vissa produkter i den berörda regionen, vilket innebär högre transport- och lagringskostnader. För att medlemsstaterna ska kunna bibehålla sina program i nuvarande omfattning och för att uppmuntra andra medlemsstater att börja med utdelning av mjölk är det i fråga om skolmjölk vidare lämpligt att kombinera dessa kriterier med tidigare användning av unionsstöd för utdelning av mjölk och mjölkprodukter till barn, med undantag för Kroatien, för vilken ett specifikt belopp ska fastställas. (9) För att åstadkomma en god förvaltning och en sund budgetförvaltning bör de medlemsstater som önskar delta i utdelningen av de stödberättigande produkterna ansöka om unionsstöd varje år. (10) En nationell eller regional strategi bör vara en förutsättning för en medlemsstats deltagande i skolprogrammet. Varje medlemsstat som önskar delta bör lägga fram en strategi i form av ett dokument som omfattar en sexårsperiod och som anger medlemsstatens prioriteringar. Medlemsstaterna bör tillåtas att uppdatera sin strategi regelbundet, särskilt mot bakgrund av utvärderingar och omvärderingar av prioriteringar eller mål samt utifrån programmens framgång. Strategierna får också ange specifika aspekter som avser skolprogrammets genomförande som kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att effektivisera förvaltningen, bl.a. med avseende på stödansökningar. (11) I syfte att främja medvetenheten om skolprogrammet och göra unionsstödet mer synligt bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på medlemsstaternas skyldighet att tydligt ge publicitet åt unionsstödet för genomförandet av programmet bl.a. vad gäller kommunikationsverktyg och, i förekommande fall, det gemensamma kännetecknet eller grafiska element. (12) För att göra skolprogrammet synligt bör medlemsstaterna i sina strategier förklara hur de kommer att säkerställa dess mervärde, särskilt i sådana fall där produkter som finansieras genom unionsprogrammet konsumeras samtidigt som andra måltider för barn vid utbildningsanstalter. För att säkerställa att unionsprogrammets utbildningsmål uppnås på ett effektivt sätt bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på regler om utdelning av de produkter som finansieras genom unionsprogrammet i samband med servering av andra måltider vid utbildningsanstalter och dessa måltiders tillagning. (13) För att verifiera hur ändamålsenliga skolprogrammet i medlemsstaterna är bör unionen finansiera åtgärder för övervakning och utvärdering av de resultat som uppnås, med särskild uppmärksamhet på konsumtionsförändringar på medellång sikt. (14) Medfinansieringsprincipen bör inte längre tillämpas vid utdelning av frukt och grönsaker i skolan. (15) Denna förordning bör inte påverka den regionala och lokala behörighetsfördelningen i de enskilda medlemsstaterna. (16) Förordning (EU) nr 1308/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 ( 5 ) bör därför ändras i enlighet med detta. För att ta hänsyn till tidpunkten för läsårsstarten bör de nya reglerna tillämpas från och med den 1 augusti 2017. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ändringar av förordning (EU) nr 1308/2013 Förordning (EU) nr 1308/2013 ska ändras på följande sätt: 1. Del II avdelning I kapitel II avsnitt 1 ska ersättas med följande: ”Avsnitt 1 Stöd till utdelning av frukt och grönsaker samt av mjölk och mjölkprodukter vid utbildningsanstalter Artikel 22 Målgrupp Stödordningen för att förbättra utdelningen av jordbruksprodukter och barns matvanor riktar sig till barn som regelbundet går i daghem, förskolor, grundskolor eller gymnasieskolor som förvaltas eller har godkänts av behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Artikel 23 Stöd till utdelning av frukt och grönsaker i skolan och av skolmjölk, kompletterande utbildningsåtgärder och därmed sammanhängande kostnader 1. Unionsstöd ska beviljas beträffande barn vid de utbildningsanstalter som avses i artikel 22 a) för utdelning av sådana stödberättigande produkter som avses i punkterna 3, 4 och 5 i den här artikeln, b) för kompletterande utbildningsåtgärder, och c) för att täcka vissa därmed sammanhängande kostnader knutna till utrustning, publicitet, övervakning och utvärdering samt logistik och distribution, om dessa kostnader inte omfattas av led a i detta stycke. Rådet ska i enlighet med artikel 43.3 i EUF-fördraget fastställa gränser för andelen unionsstöd som täcker åtgärder och kostnader som avses i första stycket leden b och c i den här punkten. 2. I detta avsnitt avses med a) frukt och grönsaker i skolan : de produkter som avses i punkterna 3 a och 4 a, b) skolmjölk : de produkter som avses i punkterna 3 b och 4 b samt de produkter som avses i bilaga V. 3. Medlemsstater som önskar delta i det stödprogram som inrättas enligt punkt 1 (nedan kallat skolprogrammet ) och som ansöker om motsvarande unionsstöd ska, med beaktande av nationella förutsättningar, prioritera utdelning av produkter från den ena eller båda följande grupper: a) Frukt och grönsaker samt färska bananprodukter. b) Konsumtionsmjölk, inbegripet laktosfria varianter. 4. Utan hinder av punkt 3 får medlemsstaterna, för att främja konsumtionen av vissa angivna produkter och/eller för att tillgodose särskilda näringsbehov hos barn inom deras territorium, anordna utdelning av produkter inom den ena eller båda följande grupper: a) bearbetade frukt- och grönsaksprodukter, utöver de produkter som avses i punkt 3 a, b) ost, ostmassa, yoghurt och andra fermenterade eller syrade mjölkprodukter utan smaktillsatser, frukt, bär, nötter eller kakao, utöver de produkter som avses i punkt 3 b. 5. I de fall där medlemsstaterna anser det nödvändigt för att uppnå målen för skolprogrammet och de mål som anges i de strategier som avses i punkt 8 får de komplettera utdelningen av produkter som avses i punkterna 3 och 4 med produkter som förtecknas i bilaga V. I sådana fall ska unionsstödet betalas ut endast för den utdelade produktens mjölkandel. Den mjölkandelen får inte understiga 90 viktprocent vad gäller produkter i kategori I i bilaga V respektive 75 viktprocent vad gäller produkter i kategori II i bilaga V. Rådet ska fastställa unionsstödet för mjölkandelen i enlighet med artikel 43.3 i EUF-fördraget. 6. Produkter som delas ut inom ramen för skolprogrammet får inte innehålla något av följande: a) Tillsatt socker. b) Tillsatt salt. c) Tillsatt fett. d) Tillsatt sötningsmedel. e) De tillsatta artificiella smakförstärkarna E 620–E 650 enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 ( *1 ) . Utan hinder av första stycket i den här punkten får en medlemsstat, efter att ha inhämtat lämpligt tillstånd från sina nationella myndigheter med ansvar för hälso- och näringsfrågor i överensstämmelse med sina nationella förfaranden, besluta att stödberättigande produkter som avses i punkterna 4 och 5 får innehålla begränsade mängder tillsatt socker, tillsatt salt och/eller tillsatt fett. 7. Medlemsstaterna får föreskriva att ytterligare jordbruksprodukter, utöver produkter som avses i punkterna 3, 4 och 5 i den här artikeln, får omfattas av de kompletterande utbildningsåtgärderna, i synnerhet de som förtecknas i artikel 1.2 g och v. 8. Som ett villkor för att få delta i skolprogrammet ska en medlemsstat, före dess deltagande och därefter vart sjätte år, upprätta en strategi på nationell eller regional nivå för programmets genomförande. Den myndighet som på nationell eller regional nivå är ansvarig för att utarbeta denna strategi får ändra den, särskilt med hänsyn till vad som framkommer under övervakningen och utvärderingen och utifrån de resultat som uppnås. Som ett minimum ska strategin ange de behov som ska tillgodoses, hur dessa behov ska prioriteras inbördes, målgrupp, vilka resultat man räknar med att uppnå och, om sådana finns tillgängliga, vilka kvantifierade mål som ska uppnås i förhållande till utgångsläget samt fastställa vilka instrument och åtgärder som är lämpligast för att nå dessa mål. Denna strategi kan innehålla specifika aspekter avseende skolprogrammets genomförande, bl.a. för att förenkla förvaltningen av detsamma. 9. Medlemsstaterna ska i sina strategier fastställa en förteckning över samtliga produkter som ska delas ut inom ramen för skolprogrammet, antingen genom regelrätt utdelning eller inom ramen för kompletterande utbildningsåtgärder. De ska också, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 6, se till att de nationella myndigheterna med ansvar för hälso- och näringsfrågor på lämpligt sätt i enlighet med nationella förfaranden deltar i utarbetandet av denna förteckning, eller att dessa myndigheter ger ett lämpligt tillstånd för den förteckningen. 10. För att skolprogrammet ska fungera ska medlemsstaterna också fastställa kompletterande utbildningsåtgärder som bland annat kan inbegripa åtgärder och verksamheter med syfte att öka barns medvetenhet om jordbruket genom aktiviteter som till exempel besök på gårdar, och utdelning av ett större urval av jordbruksprodukter som avses i punkt 7. Dessa åtgärder kan också utformas för att informera barn om närliggande frågor, såsom hälsosamma matvanor, lokala livsmedelskedjor, ekologiskt jordbruk, hållbar produktion eller att motverka livsmedelssvinn. 11. Medlemsstaterna ska välja ut de produkter som ska delas ut eller omfattas av kompletterande utbildningsinsatser på grundval av objektiva kriterier som ska inbegripa ett eller flera av följande kriterier: hälso- och miljöhänsyn, årstidsaspekter, utbud eller tillgänglighet för lokala eller regionala produkter, i möjligaste mån med företräde för produkter med ursprung i unionen. Medlemsstaterna får särskilt uppmuntra lokala eller regionala inköp, ekologiska produkter, korta leveranskedjor eller miljöfördelar samt, där så är lämpligt, produkter som är erkända enligt de kvalitetsordningar som inrättats genom förordning (EU) nr 1151/2012. Medlemsstaterna får överväga att prioritera hänsyn till hållbarhet och rättvis handel i sina strategier. Artikel 23a Finansieringsbestämmelser 1. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4 i den här artikeln får stödet enligt skolprogrammet för utdelning av produkter, kompletterande utbildningsåtgärder och de därmed sammanhängande kostnader som avses i artikel 23.1 inte överstiga 250 miljoner euro per läsår. Inom denna allmänna gräns får stödet inte överstiga a) för frukt och grönsaker i skolan: 150 miljoner euro per läsår, b) för skolmjölk: 100 miljoner euro per läsår. 2. Det stöd som avses i punkt 1 ska tilldelas varje medlemsstat med beaktande av a) antalet barn i åldersgruppen 6–10 år i den berörda medlemsstaten, b) utvecklingsnivån hos regionerna i den berörda medlemsstaten, för att säkerställa att högre stöd tilldelas mindre utvecklade regioner, och de mindre Egeiska öarna i den mening som avses i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 229/2013, och c) för skolmjölk, utöver de kriterier som avses i leden a och b, den tidigare användningen av unionsstödet för utdelning av mjölk och mjölkprodukter till barn. Tilldelningen till de berörda medlemsstaterna ska säkerställa att högre stöd tilldelas de yttersta randområden som förtecknas i artikel 349 i EUF-fördraget för att ta hänsyn till de särskilda förhållandena i dessa regioner när det gäller anskaffning av produkter och för att främja sådan anskaffning mellan olika närliggande yttersta randområden. Den tilldelning för skolmjölk som följer av tillämpningen av de kriterier som fastställs i denna punkt ska säkerställa att samtliga medlemsstater har rätt att per barn i den åldersgrupp som avses i första stycket led a som lägst erhålla ett minimibelopp i unionsstöd. Det beloppet får inte understiga den genomsnittliga användningen av unionsstöd per barn i medlemsstaterna som helhet inom ramen för det skolmjölksprogram som tillämpades före den 1 augusti 2017. Åtgärder för att fastställa preliminära och slutliga tilldelade anslag och omfördelning av unionsstöd för frukt och grönsaker i skolan och skolmjölk bör beslutas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i EUF-fördraget. 3. Medlemsstater som önskar delta i skolprogrammet ska varje år lämna in en ansökan om unionsstöd i vilken anges vilket belopp som begärs för den frukt och de grönsaker i skolan respektive för den skolmjölk som de önskar dela ut. 4. En medlemsstat får, utan att överskrida den allmänna gräns på 250 miljoner euro som fastställs i punkt 1, en gång per läsår överföra upp till 20 % av det ena av sina preliminära tilldelade anslag. Denna procentandel kan höjas till 25 % för de medlemsstater som har sådana yttersta randområden som förtecknas i artikel 349 i EUF-fördraget och i andra vederbörligen motiverade fall, t.ex. i de fall där en medlemsstat behöver hantera ett särskilt marknadsförhållande inom den sektor som skolprogrammet avser, särskilda problem avseende låg konsumtion av den ena produktgruppen eller andra samhällsförändringar. Överföringar kan göras antingen a) mellan medlemsstatens preliminära tilldelade anslag innan den definitiva tilldelningen för nästföljande läsår fastställs, eller b) mellan medlemsstatens definitiva tilldelade anslag efter läsårets början, i de fall där den definitiva tilldelningen har fastställts för medlemsstaten i fråga. De överföringar som avses i tredje stycket led a får inte göras från den preliminära tilldelningen för den produktgrupp för vilken den berörda medlemsstaten begär ett belopp som överstiger dess preliminära tilldelning. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla beloppet av alla eventuella överföringar mellan preliminära tilldelade anslag. 5. Skolprogrammet ska inte påverka tillämpningen av andra nationella skolprogram som är förenliga med unionsrätten. Unionsstöd som föreskrivs i artikel 23 får användas för att utöka tillämpningsområdet för eller öka effektiviteten hos eventuella befintliga nationella skolprogram eller program för utdelning i skolor genom vilka frukt och grönsaker i skolan och skolmjölk tillhandahålls, men får inte ersätta finansiering av sådana befintliga nationella program, med undantag för kostnadsfri utdelning av måltider till barn vid utbildningsanstalter. Om en medlemsstat beslutar att utöka tillämpningsområdet för ett befintligt nationellt skolprogram eller att effektivisera det genom att ansöka om unionsstöd ska den i den strategi som avses i artikel 23.8 ange hur detta ska åstadkommas. 6. Medlemsstaterna får, utöver unionsstödet, bevilja nationellt stöd till finansiering av skolprogrammet. Medlemsstaterna får finansiera sådant stöd genom en avgift som läggs på den berörda sektorn eller genom andra bidrag från den privata sektorn. 7. Unionen får även, enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1306/2013, finansiera åtgärder för information, publicitet, övervakning och utvärdering avseende skolprogrammet, inbegripet åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet om programmets syfte, samt därmed sammanhängande nätverkande som syftar till utbyte av erfarenheter och bästa praxis för att underlätta genomförande och förvaltning av programmet. Kommissionen får i enlighet med artikel 24.4 i denna förordning ta fram ett gemensamt kännetecken eller grafiska element för att göra skolprogrammet mer synligt. 8. Medlemsstater som deltar i skolprogrammet ska, på skolområden eller på andra relevanta platser, ge publicitet åt sin medverkan i programmet och åt det faktum att det subventioneras av unionen. Medlemsstaterna får använda sig av lämpliga marknadsföringsverktyg som kan inbegripa affischer, särskilda webbplatser, informativt grafiskt material, informationskampanjer och kampanjer för att öka medvetenheten. Medlemsstaterna ska säkerställa mervärde och synlighet för unionens skolprogram i samband med servering av andra måltider vid utbildningsanstalter. Artikel 24 Delegerade befogenheter 1. I syfte att främja hälsosamma matvanor hos barn och se till att stödet inom ramen för skolprogrammet riktas till barn i den målgrupp som avses i artikel 22 ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på regler om a) ytterligare kriterier som avser stödberättigande för den målgrupp som avses i artikel 22, b) medlemsstaternas godkännande och urval av sökande, c) utarbetandet av de nationella eller regionala strategierna och om kompletterande utbildningsåtgärder. 2. I syfte att säkerställa att unionsmedlen används effektivt och målinriktat och för att underlätta skolprogrammets genomförande ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på a) fastställande av vilka kostnader och/eller åtgärder som berättigar till unionsstöd, b) medlemsstaternas skyldighet att övervaka och utvärdera effektiviteten i sitt skolprogram. 3. I syfte att ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på komplettering av den förteckning över smakförstärkare som avses i artikel 23.6 första stycket led e. I syfte att se till att produkter som utdelas i enlighet med artikel 23.3, 23.4 och 23.5 är förenliga med skolprogrammets mål ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 för att fastställa maximimängderna av tillsatt socker, salt och fett som kan tillåtas av medlemsstaterna enligt artikel 23.6 andra stycket och vilka är tekniskt nödvändiga för tillredning eller framställande av bearbetade produkter. 4. I syfte att öka medvetenheten om skolprogrammet och göra unionsstödet mer synligt ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 som innebär att de medlemsstater som deltar i skolprogrammet blir skyldiga att tydligt ge publicitet åt att de erhåller unionsstöd för att genomföra programmet, bl.a. med avseende på a) fastställande, om så är lämpligt, av särskilda kriterier för presentation, sammansättning, storlek och utformning av det gemensamma kännetecknet eller de grafiska elementen. b) särskilda kriterier som avser användningen av marknadsföringsverktyg, 5. I syfte att säkerställa mervärde och synlighet för skolprogrammet ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på reglerna om utdelning av produkter i samband med servering av andra måltider vid utbildningsanstalter. 6. Med tanke på att unionsstödet måste avspeglas i det pris till vilket produkterna görs tillgängliga inom skolprogrammet ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 som innebär att medlemsstaterna blir skyldiga att i sina strategier redogöra för hur detta ska åstadkommas. Artikel 25 Genomförandebefogenheter i enlighet med granskningsförfarandet Kommissionen får, genom genomförandeakter, anta de åtgärder som krävs för tillämpningen av detta avsnitt, inbegripet de som rör a) den information som medlemsstaternas strategier ska innehålla, b) stödansökningarna och stödutbetalningarna, inklusive den förenkling av förfaranden som följer av den gemensamma ramen för skolprogrammet, c) metoderna för att ge publicitet åt och skapa nätverk i anknytning till skolprogrammet, d) inlämnandet och utformningen av samt innehållet i årliga ansökningar om stöd och övervaknings- och utvärderingsrapporter från de medlemsstater som deltar i skolprogrammet, e) tillämpningen av artikel 23a.4, bl.a. i fråga om tidsfristerna för överföringarna och om inlämnandet och utformningen av samt innehållet i anmälningar om överföringar. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2. ( *1 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser ( EUT L 354, 31.12.2008, s. 16 ).” " 2. Artikel 217 ska ersättas med följande: ”Artikel 217 Nationellt stöd till utdelning av produkter till barn Medlemsstaterna får lämna nationellt stöd till utdelning till barn vid utbildningsanstalter av de grupper av stödberättigande produkter som avses i artikel 23, till kompletterande utbildningsåtgärder som avser sådana produkter och till de därmed sammanhängande kostnader som avses i artikel 23.1 c. Medlemsstaterna får finansiera sådant stöd genom en avgift som läggs på den berörda sektorn eller genom andra bidrag från den privata sektorn.” 3. I artikel 225 ska följande led läggas till: ”e) senast den 31 juli 2023 om tillämpningen av de tilldelningskriterier som avses i artikel 23a.2, f) senast den 31 juli 2023 om effekten av de överföringar som avses i artikel 23a.4 på skolprogrammets effektivitet när det gäller utdelning av frukt och grönsaker i skolan och skolmjölk.” 4. Bilaga V ska ersättas med följande: ”BILAGA V PRODUKTER SOM AVSES I ARTIKEL 23.5 Kategori I — Fermenterade mjölkprodukter utan frukt- eller bärsaft, naturligt smaksatta. — Fermenterade mjölkprodukter med frukt- eller bärsaft, naturligt smaksatta eller icke smaksatta. — Mjölkbaserade drycker innehållande kakao eller frukt- eller bärsaft eller naturligt smaksatta. Kategori II Fermenterade eller icke fermenterade mjölkprodukter med frukt, naturligt smaksatta eller icke smaksatta.” Artikel 2 Ändring av förordning (EU) nr 1306/2013 I artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska led d ersättas med följande: ”d) Unionens ekonomiska bidrag till de åtgärder i fråga om djursjukdomar och förlorat konsumentförtroende som avses i artikel 220 i förordning (EU) nr 1308/2013.” Artikel 3 Ikraftträdande och tillämpning Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Den ska tillämpas från och med den 1 augusti 2017. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Strasbourg den 11 maj 2016. På Europaparlamentets vägnar M. SCHULZ Ordförande På rådets vägnar J.A. HENNIS-PLASSCHAERT Ordförande ( 1 ) EUT C 451, 16.12.2014, s. 142 . ( 2 ) EUT C 415, 20.11.2014, s. 30 . ( 3 ) Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 mars 2016 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 11 april 2016. ( 4 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 ( EUT L 347, 20.12.2013, s. 671 ). ( 5 ) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 ( EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 ).