L_2016305SV.01000101.xml 12.11.2016 SV Europeiska unionens officiella tidning L 305/1 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2016/1977 av den 11 november 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen ( 1 ) (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artikel 7, efter samråd med medlemsstaterna, och av följande skäl: 1. FÖRFARANDE 1.1 Inledande (1) Den 13 februari 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen ) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina ) på grundval av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 ( 2 ) . Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande ) i Europeiska unionens officiella tidning ( 3 ) . (2) Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av Defence Committee of the seamless steel tubes industry of the European Union (nedan kallad klaganden ). Klaganden svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål) med runt tvärsnitt med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och för därav väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. 1.2 Berörda parter (3) I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare och de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt är berörda om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. (4) De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. (5) I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Japan, Ryssland, Sydkorea eller Förenta staterna som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallade jämförbara länder ), i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Kommissionen kontaktade tillverkare i dessa länder och även tillverkarna i Kanada, Indien, Mexiko och Venezuela och inbjöd dem att delta. 1.3 Stickprov (6) I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. 1.3.1 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare (7) I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare på grundval av produktionen av den berörda produkten. Det preliminära stickprovet bestod av fyra unionstillverkare. Dessa svarade för 51 % av unionsindustrins totala produktion. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. (8) Undersökningen har visat att den ekonomiska situationen och strukturen för det största företaget i urvalet möjligen inte är representativ för unionsindustrin. Det har en annan affärsmodell, eftersom mer än 60 % av företagets försäljning går till olje- och gasindustrin och eftersom den tillverkar många mer skräddarsydda och högkvalitativa produkter. Som anges i skälen 107–108 har dess lönsamhet försämrats genomgående under hela skadeundersökningsperioden, vilket är en annan viktig skillnad mot övriga unionstillverkare. Kommissionen kommer därför att ytterligare undersöka huruvida företaget är representativt för unionsindustrins situation. Om lämpligt kommer kommissionen att överväga ytterligare åtgärder inbegripet en viktning av de berörda företagen. (9) Kommissionen har i det preliminära skedet beslutat att behålla företaget i urvalet, men den kommer att ompröva frågan mot bakgrund av de kommentarer som den mottar från berörda parter. 1.3.2 Stickprovsförfarande avseende importörer (10) För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. (11) Fem icke-närstående importörer lämnade de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av tre av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda importörer om urvalet. Inga synpunkter lämnades. 1.3.3 Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina (12) För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. (13) Tolv exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av fyra företag på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter har mottagits från berörda parter i detta avseende. 1.4 Individuell undersökning (14) Sex exporterande tillverkare i Kina angav att de önskade begära en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Tre av dem ingår i urvalet och ska således bedömas individuellt. Att undersöka de återstående tre ansökningarna under det preliminära skedet av undersökningen skulle dock ha varit orimligt betungande på grund av de snäva tidsfristerna för undersökningen, de begränsade resurserna och den nuvarande arbetsbördan för kommissionens avdelningar. Kommissionen kommer att besluta om huruvida ansökningar om individuell undersökning ska beviljas efter undersökningens preliminära skede. 1.5 Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status (15) För tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som ingår i urvalet, de kända intresseorganisationerna för exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina. Inga ansökningar om marknadsekonomisk status har lämnats in av de exporterande tillverkarna. 1.6 Svar på frågeformuläret och kontrollbesök (16) Kommissionen skickade frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från fyra samarbetsvilliga (grupper av) exporterande tillverkare i Kina, de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet och tre icke-närstående importörer. Inga användare gav sig till känna. 1.7 Kontrollbesök (17) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde var nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: a) Unionstillverkare: — ArcelorMittal Tubular products Roman, Rumänien — Huta Batory, Polen — Vallourec Deutschland GmbH, Tyskland — Z-Group, Tjeckien b) Exporterande tillverkare i Kina: — Hubei Xinyegang Group: — Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd (närstående exportör i Kina) — Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd (närstående tillverkare i Kina) — Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd — Hengyang Valin Group: — Hengyang Steel Tube Group International Trading Inc. (närstående exportör i Kina) — Hengyang Valin MPM Co., Ltd (närstående tillverkare i Kina) — Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd c) Tillverkare i det jämförbara landet: — TAMSA, Mexiko 1.8 Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod (18) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2015 till och med den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller IP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden ). 2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT 2.1 Berörd produkt (19) Den berörda produkten är vissa sömlösa rör av järn (andra än gjutjärn) eller stål, (andra än rostfritt stål), med runt tvärsnitt och med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 och 7304 59 99 (nedan kallad den berörda produkten ). (20) Den berörda produkten används i en mängd tillämpningar, till exempel i olje- och gasindustrin, i kraftverk och i byggsektorn. 2.2 Likadan produkt (21) Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål: — Den berörda produkten. — Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Mexiko, som användes som jämförbart land and — Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen. (22) Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter ska betraktas som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. 2.3 Invändningar gällande produktdefinitionen (23) Inga invändningar gällande produktdefinitionen gjordes. 3. DUMPNING 3.1 Jämförbart land (24) I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi eftersom ingen exporterande tillverkare i urvalet beviljats marknadsekonomisk status. För detta ändamål måste ett tredjeland med marknadsekonomi utses (nedan kallat det jämförbara landet ). (25) I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen berörda parter om att man planerade att använda Japan, Ryssland, Sydkorea eller Förenta staterna som lämpligt jämförbart land och bjöd in berörda parter att komma med synpunkter. Inga synpunkter inkom. (26) Kommissionen bad tretton tillverkare av den likadana produkten i Kanada, Indien, Japan, Ryssland, Sydkorea, Mexiko, Förenta staterna och Venezuela att lämna information. Endast ett företag i Mexiko var villigt att samarbeta. Detta företag besvarade frågeformuläret för jämförbara länder och godtog att få sina svar kontrollerade på plats. (27) Den inhemska marknaden i Mexiko har tillräcklig konkurrens och dess storlek anses lämplig och motsvarar ungefär 20 000 ton årligen. En tullsats på 5 % är tillämplig för import av de flesta sömlösa rör och rörprodukter med ursprung i alla länder. Det samarbetsvilliga företaget svarar för mer än 60 % av marknadsandelarna på den inhemska marknaden. Importerade produkter har dock också en betydande marknadsandel som svarar för mer än 22 % av den mexikanska inhemska marknaden, vilket visar att det finns konkurrens på denna marknad. (28) Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att Mexiko är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. 3.2 Normalvärde (29) Uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet användes som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. (30) Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen för de exporterande tillverkarna i det berörda landet under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att den samarbetsvilliga tillverkarens totala försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. (31) Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden i det jämförbara landet som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av de exporterande tillverkare i det berörda landet som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden. (32) Kommissionen undersökte sedan huruvida den samarbetsvilliga tillverkarens försäljning på hemmamarknaden i det jämförbara landet av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. På grundval av detta konstaterade kommissionen att den inhemska försäljningen av vissa produkttyper i det jämförbara landet motsvarade mindre än 5 % av den totala exportförsäljningen av den identiska eller jämförbara produkttypen till unionen, och därför inte var representativ. (33) Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden i det jämförbara landet för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. (34) Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att hela försäljningen på hemmamarknaden var lönsam, och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. Normalvärdet beräknades därför som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden. (35) Eftersom det inte fanns någon eller endast otillräcklig försäljning av vissa produkttyper av den likadana produkten vid normal handel i det jämförbara landet, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. (36) För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden i det jämförbara landet adderades de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden i det jämförbara landet adderades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden. (37) Ett betydande antal olika produkttyper som exporteras från det berörda landet till unionen kunde inte matchas direkt med de produkttyper som tillverkas i det jämförbara landet. Normalvärdet för icke-matchande produkttyper konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av tillverkningspriser i det jämförbara landet plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Normalvärdet konstruerades därför i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att man till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för den relevanta produkttypen adderade de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna, och andra allmänna kostnader ( 4 ) [1–10 %] och den vägda genomsnittliga vinsten ( 4 ) [9–19 %] för tillverkaren i det jämförbara landet för försäljningen på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden. 3.3 Exportpris (38) De exporterande tillverkarna som ingick i urvalet exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående exportföretag i det berörda landet. Ingen export skedde genom närstående importörer i unionen. (39) Om de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. 3.4 Jämförelse (40) Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset fritt fabrik. (41) När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. (42) Justeringar gjordes för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader som varierar från 2 % till 12 %, kreditkostnader som varierar från 0,01 % till 0,3 %, provisioner som varierar från 0,1 % till 2 % och bankavgifter som varierar från 0,02 % till 0,3 % där dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. (43) I Kina återbetalas mervärdesskatten endast delvis vid export, och mervärdesskatten på 8 % återbetalas inte i detta fall. För att säkerställa att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma nivå skattemässigt justerades normalvärdet uppåt med den del av mervärdesskatten som togs ut på exporten av sömlösa rör med stor diameter, vilken inte återbetalades till de kinesiska exporterande tillverkarna ( 5 ) . 3.5 Dumpningsmarginaler (44) För de exporterande tillverkarna i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten (se skälen 29–37), i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. (45) För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande tillverkarna i urvalet, med undantag för exporterande tillverkare med noll- eller minimidumpningsmarginal, samt marginaler som fastställts under de omständigheter som avses i artikel 18 i grundförordningen. (46) För alla andra exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande producenternas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen. (47) Samarbetsviljan i detta fall är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde omkring 85 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden. På grundval av detta beslutade kommissionen därför att fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en tillverkare som ingick i urvalet. (48) De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande: Företag Preliminär dumpningsmarginal (i %) Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd 45,4 Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd 103,8 Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd 43,5 Hengyang Valin MPM Co., Ltd 94,1 Övriga samarbetsvilliga tillverkare 74,7 Alla övriga tillverkare 103,8 4. UNIONSINDUSTRIN 4.1 Unionsindustrin (49) Den likadana produkten tillverkades av sju unionstillverkare under undersökningsperioden. Dessa anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer hädanefter att kallas unionsindustrin. 4.2 Tillverkningen i unionen (50) All tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden. (51) På denna grundval uppskattades den totala unionstillverkningen till omkring 227 000 ton under undersökningsperioden. Denna siffra omfattar tillverkningen av alla unionstillverkare, inbegripet tillverkarna i urvalet och en uppskattning av tillverkningen från de tillverkare som inte ingår i urvalet. 4.3 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare (52) Såsom anges i skäl 7 ingick fyra unionstillverkare i urvalet, vilka svarade för 51 % av unionens uppskattade sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. 5. SKADA 5.1 Förbrukning i unionen (53) Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden och den totala importen. Förbrukningen i unionen minskade mellan 2012 och 2014 och förbättrades något under 2015. Förbrukningen i unionen sjönk totalt med 10 % under skadeundersökningsperioden. 2012 2013 2014 UP (2015) Förbrukning (i ton) 176 751 171 538 155 031 158 539 Index (2012 = 100) 100 97 88 90 Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat), klagomålet och frågeformulärssvar. 5.2 Import till unionen från det berörda landet 5.2.1 Den berörda importens volym och marknadsandel (54) Under skadeundersökningsperioden utvecklades importen till unionen från Kina på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel: 2012 2013 2014 UP (2015) Volym (i ton) 39 195 35 337 41 590 42 539 Index (2012 = 100) 100 90 106 109 Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) 22,2 20,6 26,8 26,8 Index (2012 = 100) 100 93 121 121 Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat), klagomålet och frågeformulärssvar. (55) Efter en minskning under 2013 ökade importvolymerna från Kina drastiskt under 2014 och stabiliserades under 2015. Totalt sett ökade importen med 9 % under skadeundersökningsperioden, från 39 000 ton till 42 500 ton under undersökningsperioden mot bakgrund av en minskande förbrukning i unionen. Den kinesiska importens marknadsandel ökade från 22,2 % till 26,8 % under skadeundersökningsperioden. 5.2.2 Importpriser och prisunderskridande (56) Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset för importen från Kina: 2012 2013 2014 UP (2015) Genomsnittligt pris (i euro/ton) 913 927 965 910 Index (2012 = 100) 100 102 106 100 Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat). (57) De genomsnittliga importpriserna har fastställts på grundval av importstatistik från Eurostat. De genomsnittliga importpriserna från Kina förblev relativt stabila under skadeundersökningsperioden. Importpriserna var något högre under 2014 än under föregående år, men under 2015 minskade priserna till sin ursprungliga nivå. (58) De genomsnittliga importpriserna beror dock på produktmixen, särskilt av stålets kvalitet, som inte syns i handelsstatistiken. Medan det genomsnittliga exportpriset för alla kinesiska exporterande tillverkare var 910 euro per ton under undersökningsperioden var det genomsnittliga exportpriset för de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet 1 102 euro per ton, från 946 euro till 1 444 per ton. (59) Som anges i skäl 79 förblev importpriserna från Kina betydligt lägre än försäljningspriserna i unionsindustrin under hela perioden. (60) I syfte att fastställa om det förelåg prisunderskridande under undersökningsperioden, och i så fall i vilken utsträckning, gjordes det en jämförelse mellan de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp till icke-närstående kunder på unionsmarknaden som togs ut av unionstillverkarna i urvalet, justerade till nivån fritt fabrik genom avdrag för faktiska leveranskostnader (43,4 euro per ton), provisioner (51 euro per ton), uppskjutna rabatter (132,2 euro per ton) och kreditkostnader (3,28 euro per ton), och de motsvarande vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för den dumpade importen från de kinesiska tillverkarna i urvalet till första oberoende kund på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivå efter tillägg av kostnader efter import och hanteringskostnader (1,82 % av cif-värdet). (61) För att göra en rättvis jämförelse i samma handelsled som den kinesiska importen beaktades endast unionens försäljning till handlare och distributörer. Direkt försäljning till slutanvändare undantogs från analysen, eftersom försäljning direkt till slutanvändarna vanligtvis innefattade skräddarsydda krav, vilket leder till högre priser än försäljningen till handlare och distributörer där standardkrav åtföljs. Detta ledde till att unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris som användes i jämförelsen för prisunderskridandet var 1 359 euro per ton (under undersökningsperioden) medan det genomsnittliga försäljningspriset vid all försäljning är 1 584 euro per ton. (62) Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingick i stickprovet, visade att underskridandemarginalen varierade mellan 15,1 % och 30,2 %. 5.3 Unionsindustrins ekonomiska situation 5.3.1 Inledande anmärkningar (63) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den inverkan som den dumpade importen från Kina hade på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. (64) Som nämndes i skäl 7 användes ett stickprovsförfarande för undersökningen av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. (65) För skadeanalysen skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. De makroekonomiska indikatorerna är: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, de faktiska dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. Skadeanalysen omfattade även genomsnittliga priser per enhet, kostnad per enhet, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga, lager och arbetskraftskostnader för unionstillverkarna i urvalet som mikroekonomiska indikatorer. (66) All tillgänglig information om unionsindustrin, inklusive information som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkarna före och efter inledandet av undersökningen samt svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet, användes för att fastställa de makroekonomiska indikatorerna och, i synnerhet, uppgifterna gällande de unionstillverkare som inte ingick i urvalet. Den klagandes statistiska uppgifter kontrollerades på plats hos de klagande. (67) De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av kontrollerad information som unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat i sina svar på frågeformuläret. 5.3.2 Makroekonomiska indikatorer 5.3.2.1 Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (68) Trenderna för unionens tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att vissa produktionslinjer som används för tillverkning av den berörda produkten även används för tillverkning av andra produkter, nämligen rör med mindre diameter. Därför omfattar tabellen den totala produktionsvolymen vilken således omfattar både andra produkter och den berörda produkten. 2012 2013 2014 UP (2015) Tillverkningsvolym (i ton) 300 714 313 941 288 749 227 023 Index (2012 = 100) 100 104 96 75 Tillverkningsvolym alla produkter (i ton) 404 996 415 552 378 981 321 378 Index (2012 = 100) 100 103 94 79 Produktionskapacitet alla produkter (i ton) 644 339 644 339 644 339 644 339 Index (2012 = 100) 100 100 100 100 Kapacitetsutnyttjande alla produkter (i %) 63 64 59 50 Index (2012 = 100) 100 103 94 79 Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret. (69) Unionstillverkningen av den berörda produkten minskade under skadeundersökningsperioden. Produktionsminskningen var snabbare än minskningen i unionsförbrukningen. (70) Eftersom samma maskiner kan användas för att tillverka både den likadana produkten och sömlösa rör med mindre diameter, beräknades produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande för alla typer av sömlösa rör. Det finns inga särskilda maskiner för sömlösa rör med en diameter över 406,4 mm som kan användas som underlag för att beräkna produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande bara för den likadana produkten. I vilket fall konstateras att minskningen av produktionsvolymen av alla produkter motsvarar den minskade produktionsvolymen för den berörda produkten. Kapaciteten förblev oförändrad under skadeundersökningsperioden eftersom det inte fanns någon ny eller nedlagd produktionskapacitet. Kapacitetsutnyttjandet sjönk i linje med unionstillverkarnas minskade försäljning. 5.3.2.2 Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt (71) Unionstillverkarnas försäljning omfattade även en liten andel försäljning till närstående företag. Denna försäljning står för 3 % av förbrukningen i unionen. När det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt gjordes det därför separata bedömningar för den företagsinterna marknaden (närstående försäljning) och den öppna marknaden (icke-närstående försäljning). (72) Trenderna när det gäller försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt utvecklades enligt följande under skadeundersökningsperioden: 2012 2013 2014 UP (2015) Försäljningsvolym (i ton) 132 241 119 894 95 054 100 975 Index (2012 = 100) 100 91 72 76 Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) 75 70 61 64 Index (2012 = 100) 100 93 82 85 Försäljningsvolym närstående försäljning (i ton) 11 505 5 689 7 171 4 971 Index (2012 = 100) 100 49 62 43 Marknadsandel för försäljning till närstående företag (i %) 7 3 5 3 Index (2012 = 100) 100 51 71 48 Källa : Europeiska kommissionen (Eurostat), klagomålet och frågeformulärssvar. (73) Mot bakgrund av en minskad förbrukning i unionen minskade försäljningsvolymerna mellan 2012 och 2014 och förbättrades marginellt under 2015. Försäljningen i unionen minskade med 24 % totalt sett under skadeundersökningsperioden. Detta ledde till att unionsindustrins marknadsandel minskade från 75 % till 64 %. (74) Försäljningen till närstående företag minskade med mer än hälften, från 11 000 ton till mindre än 5 000 ton. Den totala andelen av försäljning till närstående företag var liten, 3 % av unionsförbrukningen under undersökningsperioden. Denna försäljning ägde rum i samband med handelsverksamhet. Produkterna såldes sedan vidare och användes inte internt av de närstående företagen. 5.3.2.3 Sysselsättning och produktivitet (75) Sysselsättningen minskade från 3 256 under 2012 till 2 824 under undersökningsperioden (2015). Sysselsättningen inom unionsindustrin beräknades genom att mäta antalet anställda som arbetar direkt med den berörda produkten, om denna information fanns tillgänglig, eller genom att fördela tillverkarnas totala sysselsättning proportionellt i förhållande till den berörda produktens andel av hela deras tillverkning. Produktiviteten mätt som produktion i ton per anställd per år förbättrades först under 2013 när unionstillverkningen ökade, men minskade igen i linje med den minskade unionstillverkningen. Produktionsminskningen föranledde unionsindustrin att minska antalet skift per anställd, vilket innebär att antalet anställda minskade mindre drastiskt än unionstillverkningen. 2012 2013 2014 Undersökningsperioden (2015) Antal anställda 3 256 2 851 3 192 2 824 Index (2012 = 100) 100 88 98 87 Produktivitet (ton per anställd) 92 110 90 80 Index (2012 = 100) 100 119 98 87 Källa: Klagomål, svar på frågeformuläret. 5.3.2.4 Den faktiska dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning (76) Dumpningsmarginalerna för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet var betydande (se skäl 48). Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna när det gäller den dumpade importen från Kina kan verkningarna för unionsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara. (77) Ingen dumpning konstaterades ha ägt rum tidigare. 5.3.3 Mikroekonomiska indikatorer 5.3.3.1 Genomsnittligt försäljningspris per enhet på unionsmarknaden och tillverkningskostnad per enhet (78) De genomsnittliga försäljningspriserna för de unionstillverkare som ingick i stickprovet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 14 % under perioden från och med 2012 till undersökningsperioden. (79) Under samma period ökade kostnaderna för unionsindustrin med 8 %. Detta berodde huvudsakligen på den ökande fasta kostnaden per ton. Försäljningsvolymen minskade och som en följd bars den fasta kostnaden av mindre försäljningsvolymer, vilket ökar de genomsnittliga fasta kostnaderna per ton. Detta har resulterat i att industrin gick med förlust från och med 2013. 2012 2013 2014 Undersökningsperioden (2015) Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen till icke-närstående kunder 1 839 1 679 1 773 1 584 Index (2012 = 100) 100 91 96 86 Tillverkningskostnad per enhet sålda varor (euro per ton) 1 733 1 713 1 942 1 873 Index (2012 = 100) 100 99 112 108 Källa: Svar på frågeformuläret. 5.3.3.2 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga (80) Under skadeundersökningsperioden utvecklades unionstillverkarnas kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga på följande sätt: 2012 2013 2014 Undersökningsperioden (2015) Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) + 5,7 – 2,0 – 9,5 – 18,3 Kassaflöde (i euro) 9 480 887 8 224 523 14 894 3 814 661 Investeringar (i euro) 2 522 406 5 241 449 2 642 167 2 465 992 Index (2012 = 100) 100 208 105 98 Räntabilitet (i %) 16,6 – 6,2 – 27,7 – 53,6 Källa: Svar på frågeformuläret. (81) Lönsamheten angavs som nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till kunder i unionen, uttryckt i procent av omsättningen för denna försäljning. (82) Unionstillverkarna i urvalet var lönsamma 2012 (5,7 %), men började gå med förlust från och med 2013. (83) Kassaflödet, vilket motsvarar industrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet, förblev positivt under skadeundersökningsperioden men på en avsevärt försvagad nivå. (84) Utvecklingen av lönsamheten och kassaflödet under skadeundersökningsperioden ledde till att de unionstillverkare som ingick i urvalet fick begränsade möjligheter att investera i sin verksamhet och sämre utvecklingsmöjligheter. På grund av branschens karaktär används dock investeringarna för tillverkning av sömlösa rör i olika storlekar, däribland produkter som inte omfattades av undersökningen. Av denna anledning gick det inte att direkt fastställa investeringar och räntabilitet specifikt för den undersökta produkten. I stället utgick man från att den berörda produktens andel av branschens sammanlagda investeringar motsvarade dess andel av omsättningen. (85) Mot denna bakgrund kan man dra slutsatsen att det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet var negativt under undersökningsperioden. 5.3.3.3 Lager (86) Lagernivåerna för unionstillverkarna i urvalet ökade med 65 % under skadeundersökningsperioden. Tillverkningen sker vanligen på grundval av beställningar, så lagren var i allmänhet små och motsvarade 3 % av tillverkningen under undersökningsperioden. 2012 2013 2014 UP (2015) Utgående lager (i ton) 4 129 5 619 10 107 6 821 Index (2012 = 100) 100 136 245 165 Källa: Svar på frågeformuläret. 5.3.3.4 Arbetskraftskostnader (87) Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden för unionstillverkarna i urvalet ökade endast en aning under 2013 medan produktionen ökade, och minskade sedan till under 2014–2015 till 8 % under 2012 års nivå, till följd av den minskade produktionen. Unionstillverkarna justerade antalet skift i linje med efterfrågan. 2012 2013 2014 Undersökningsperiod Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) 53 499 54 868 48 770 49 057 Index (2012 = 100) 100 103 91 92 Källa: Svar på frågeformuläret. 5.4 Slutsats om skada (88) Som visas ovan minskade unionsindustrins tillverkning och därmed sysselsättningen under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har förlorat försäljningsvolym och marknadsandel medan importen från Kina underskred unionspriserna, vilket sätter press på priserna. Detta ledde till att försäljningspriserna minskade. Framför allt har industrin blivit förlustbringande: lönsamheten försämrades under skadeundersökningsperioden och nådde sämst resultat under undersökningsperioden med en förlust på 18,3 %. (89) Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. 6. ORSAKSSAMBAND 6.1 Inledning (90) I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina hade vållat unionsindustrin skada i så stor omfattning att denna skada skulle kunna anses som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt kunde ha skadat unionsindustrin undersöktes också för att kontrollera att den skada som eventuellt vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. 6.2 Verkningar av den dumpade importen (91) Undersökningen visade att importen med ursprung i Kina ökade medan förbrukningen i unionen minskade. Såsom förklaras i skälen 54 och 72 ökade importen från Kina från 39 195 ton år 2012 till 42 539 ton under undersökningsperioden. Unionsindustrins försäljning minskade från 132 241 ton 2012 till 100 975 ton under undersökningsperioden. (92) När det gäller pristrycket på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de genomsnittliga importpriserna från Kina konstant varit lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Genom att priserna på den kinesiska importen underskred unionsindustrins priser ökade denna import sin marknadsandel från 22,2 till 26,8 % medan unionsindustrins marknadsandel minskade. (93) På grund av pristrycket från de ökade volymerna av dumpad kinesisk import kunde unionsindustrin inte täcka sina kostnader. Unionsindustrin började gå med förlust under 2013. (94) Kommissionen konstaterade att utvecklingen av importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit inte helt korrelerade på årsbasis mellan 2012 och 2015. Under 2014 ökade dock den kinesiska marknadsandelen avsevärt samtidigt som de flesta skadeindikatorer visade en tydlig negativ tendens som fortsatte under 2015. Under 2014 var unionen utan möjlighet att övervinna de svaghetstecken som började uppträda under 2013. (95) Mot bakgrund av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att ökningen av dumpad import från Kina till priser som konstant underskridit unionsindustrins priser vållat unionsindustrin väsentlig skada. 6.3 Effekten av andra faktorer 6.3.1 Unionsindustrins exportresultat (96) Exporten till tredjeländer, både närstående och icke-närstående export, minskade under skadeundersökningsperioden. Eftersom unionsförsäljningen också minskade under samma period i liknande takt förblev exportandelen hög och minskade från 59 % av all försäljning under 2012 till 56 % av all försäljning under undersökningsperioden. En del av exportförsäljningen ägde rum genom närstående företag i exportländerna. Produkterna såldes sedan vidare och användes inte internt av de närstående företagen. (97) Den stora exportandelen anger att unionsindustrin är konkurrenskraftig och kan sälja sina produkter på andra marknader. (98) Den minskade exportförsäljningen har bidragit till att vålla unionsindustrin skada. Enligt unionsindustrin ( 6 ) har denna minskning i exporten ägt rum inom ramen för en allmän nedgång på världsmarknaden. Kommissionen uppmanar intresserade parter att lämna ytterligare uppgifter för att kunna bedöma om unionsindustrin har uppnått samma eller sämre resultat än världsmarknaden. I vilket fall drar kommissionen den preliminära slutsatsen att exportens utveckling inte kan förklara den kraftiga ökningen av Kinas marknadsandel från och med 2014 och den skada som följer därav. Minskningen av exportförsäljningar kan därför inte bryta orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. 6.3.2 Försäljning till närstående parter (99) Som förklaras i skälen 72–74 motsvarade försäljningen på unionsmarknaden till närstående 4 971 ton under undersökningsperioden eller 2 % av all försäljning och 5 % av försäljningen på unionsmarknaden. Försäljningen till närstående skedde i samband med handelsverksamhet. Produkterna såldes sedan vidare och användes inte internt av de närstående företagen. (100) På grund av sin ringa storlek kan försäljningen i unionen till närstående företag inte vara en möjlig orsak till skadan. 6.3.3 Import från tredjeländer (101) Den dumpade importen från Kina utgjorde 74 % av all import till unionsmarknaden under undersökningsperioden. Det fanns andra importkällor, inbegripet Japan, som undersöktes i samband med orsakssambandet. (102) Importen från andra länder än Kina tillsammans ökade från 5 313 ton till 15 024 ton under skadeundersökningsperioden. Dess marknadsandel ökade från 3,0 % till 9,5 %. Det genomsnittliga priset för denna import var betydligt högre än priserna för importen från Kina och högre än unionsindustrins försäljningspriser i unionen. (103) Japan var den största källan för import efter Kina. Marknadsandelen för japansk import varierade mellan 1,3 % och 5,2 % av förbrukningen i unionen. Under undersökningsperioden motsvarade importen från Japan 3,6 % av förbrukningen i unionen. Japanska exporterande tillverkares genomsnittliga försäljningspriser förblev högre än de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser. (104) Importen från andra länder var ännu lägre än importen från Japan, med de näst största importkällorna (Förenta staterna, Sydkorea och Ryssland) som var och en står för 1–2 % av förbrukningen i unionen. Importvolymerna från dessa länder var därför inte tillräckligt betydande för att vålla unionsindustrin skada. (105) Därför dras slutsatsen att verkan av denna import inte kan anses vara sådan att den bryter orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den skada unionsindustrin lidit. Land 2012 2013 2014 UP (2015) Kina Volym (i ton) 39 195 35 337 41 590 42 539 Index (2012 = 100) 100 90 106 109 Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) 22,2 20,6 26,8 26,8 Index (2012 = 100) 100 93 121 121 Genomsnittspris (euro/ton) 913 927 965 910 Index (2012 = 100) 100 102 106 100 Japan Volym (i ton) 2 222 8 922 3 690 5 757 Index (2012 = 100) 100 402 166 259 Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) 1,3 5,2 2,4 3,6 Index (2012 = 100) 100 414 166 259 Genomsnittspris (euro/ton) 2 146 1 700 2 779 1 143 Index (2012 = 100) 100 79 130 53 Totalt alla tredjeländer undantaget Kina Volym (i ton) 5 313 16 308 18 387 15 024 Index (2012 = 100) 100 307 346 283 Marknadsandel av förbrukningen i EU (i %) 3,0 9,5 11,9 9,5 Index (2012 = 100) 100 316 394 315 Genomsnittspris (euro/ton) 2 717 2 060 2 889 4 073 Index (2012 = 100) 100 76 106 150 Källa: Europeiska kommissionen (Eurostat). 6.3.4 Minskad förbrukning till följd av krisen inom olje- och gassektorn (106) De sjunkande oljepriserna ledde till en nedgång i investeringarna i olje- och gassektorn. Detta har haft en negativ inverkan på efterfrågan på rör med stor diameter för fodring och borrning som såldes av unionsindustrin. Detta har således bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Detta kan dock inte förklara den kraftiga ökningen av den kinesiska marknadsandelen från 2014 och den skada som följer av den. Krisen i olje- och gassektorn kunde därför inte bryta orsakssambandet mellan den kinesiska importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. 6.4 Skillnader i kostnader och vinstmarginaler inom unionsindustrin (107) Kommissionen konstaterade att kostnaderna för en unionstillverkare i urvalet var betydligt högre än de övriga tre unionstillverkarna i urvalet. Dess produktutbud är bredare och omfattar produktkategorier och kundkategorier som inte är närvarande hos de övriga unionstillverkarna. Dess lönsamhet försämrades genomgående, även när importen från Kina har minskat eller legat kvar på samma nivå. (108) Orsakerna till detta har ännu inte utretts fullt ut. (109) Kommissionen kommer att ytterligare utreda denna fråga som en möjlig faktor som bryter orsakssambandet. I detta avseende bör påpekas att som det största företaget i urvalet har en stark inverkan på skadebilden. (110) Om vidare analyser visar att i) den skada som vållats Vallourec Deutschland GmbH inte har något orsakssamband med den dumpade importen men har andra skäl och (ii) att om slutsatsen om skada inte kan upprätthållas Vallourec Deutschland GmbH inte omfattas av skadeanalysen, får kommissionen överväga inverkan på orsakssambandet också jämfört med situationen för unionsindustrin som helhet. (111) Kommissionen uppmanar de berörda parterna att lämna synpunkter på detta. 6.5 Slutsats beträffande orsakssamband (112) Under skadeundersökningsperioden ökade volymen (från 39 195 ton 2012 till 42 539 ton 2015) och marknadsandelen (från 22,2 % under 2012 till 26,8 % under 2015) av den dumpade importen med ursprung i Kina. Det konstaterades vidare att denna import underskred unionsindustrins priser på unionsmarknaden. Under undersökningsperioden låg prisunderskridandet mellan 15,1 och 30,2 % på grundval av jämförbara produkttyper. (113) Denna ökning av volym och marknadsandel för den dumpade importen från Kina sammanföll med försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation. Unionsindustrin kunde inte öka sin försäljning eller höja sina priser, vilket innebar att de ekonomiska indikatorerna som t.ex. lönsamhet blev negativa. (114) Undersökningen av de andra kända faktorer, till exempel försäljning till närstående parter, import från andra tredjeländer och minskad förbrukning som skulle kunna ha vållat unionsindustrin skada, visade att dessa faktorer inte bryter det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. Kommissionen kommer dock att ytterligare undersöka de orsaker som har lett till en betydande nedgång i unionsindustrins lönsamhet. (115) På grundval av ovanstående analys, i vilken man har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. 7. UNIONENS INTRESSE 7.1 Allmänna överväganden (116) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som leder till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Analysen av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. 7.2 Unionsindustrins intresse (117) Unionsindustrin utgörs av sju kända tillverkare som svarar för hela unionens tillverkning av den likadana produkten. Dessa tillverkare finns i olika medlemsstater i unionen och sysselsatte 2 800 personer i den direkta tillverkningen av den likadana produkten under undersökningsperioden. Fyra unionstillverkare, som svara för 51 % av tillverkningen, gav sig till känna och samarbetade i undersökningen. (118) Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att unionsindustrin förlorade försäljningsvolym och marknadsandeler och att unionsindustrins ekonomiska situation förblev bräcklig. (119) Införandet av antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden, så att unionsindustrin kan anpassa sina priser på den likadana produkten till produktionskostnaden. (120) Införandet av åtgärder kan också förväntas göra det möjligt för unionsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorade under skadeundersökningsperioden, vilket skulle inverka positivt på den ekonomiska situationen och lönsamheten. (121) Om inga åtgärder införs kan unionsindustrin förväntas förlora ytterligare marknadsandelar och dess lönsamhet skulle försämras. (122) Följaktligen dras den preliminära slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs för import med ursprung i Kina. 7.3 Användarnas intresse (123) Inga användare gav sig till känna och samarbetade i undersökningen. Unionsindustrins direkta kunder är oftast handlare och distributörer, och därför är slutkunden inte alltid i direkt kontakt med tillverkaren. För större byggprojekt, till exempel kraftverk, kan slutanvändarna komma i direkt kontakt med producenterna. Det verkar emellertid som att den kinesiska importen inte konkurrerar om dessa kontrakt eftersom deras försäljning sker genom handlare. (124) Användarna kommer även i fortsättningen att ha flera alternativa försörjningskällor, både inom unionen och i andra exporterande länder, även om de föreslagna provisoriska åtgärderna mot kinesisk import införs. Vidare fanns ingen bevisning som visar att effekterna av de föreslagna provisoriska åtgärderna gällande användarna skulle vara särskilt allvarliga. Därför drogs preliminärt slutsatsen att de föreslagna provisoriska åtgärderna sannolikt inte kommer att ha någon större konsekvenser för användarna. 7.4 Importörernas intresse (125) Fem importörer tillhandahöll uppgifter för stickprovsförfarandet. Ett urval av de tre största importörerna valdes, motsvarande totalt 10 % av importen från Kina. (126) Importörerna i urvalet lämnade in svar på frågeformuläret men kontrollbesöken har inte utförts ännu. (127) På grundval av okontrollerade svar från tre importörer i urvalet varierar deras vinstmarginaler mellan 2 och 4 %. De föreslagna provisoriska åtgärderna kan därför leda till förluster för importörerna, särskilt om de inte kommer att kunna föra över prisökningen på sina kunder. (128) Varje negativ inverkan på importörerna mildras dock genom följande faktorer. Den berörda produkten svarar för en liten del av den totala försäljningen för importörerna, mellan 1 och 3 % för två av importörerna och upp till 17 % för den tredje importören. Det finns andra försörjningskällor både inom unionen och i andra exporterande länder, så importörerna kommer att kunna fortsätta sin verksamhet genom att byta till andra försörjningskällor. (129) Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att införandet av preliminära antidumpningsåtgärder inte kommer att ha några betydande negativa verkningar på importörernas intresse. 7.5 Slutsats om unionens intresse (130) Mot bakgrund av ovanstående finns inga tvingande skäl som talar emot införandet av de föreslagna provisoriska åtgärderna på import av den berörda produkten från Kina. (131) De eventuella negativa verkningarna för de icke-närstående användarna mildras av att det finns alternativa försörjningskällor att tillgå. (132) Vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer de positiva verkningarna, särskilt för unionsindustrin, av allt att döma att uppväga de eventuella negativa verkningarna för andra intressegrupper. 8. PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER (133) På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. 8.1 Nivå för undanröjande av skada (134) För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. (135) Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import. (136) För att fastställa vinstmålet beaktade kommissionen den vinst på icke-närstående försäljning som användes för fastställandet av nivån för undanröjande av skada. (137) Målvinstmarginalen sattes preliminärt till 5,7 %, i linje med 2012 års vinst på den icke-närstående försäljningen i unionen. Det konstateras att 2012 års vinstnivå återspeglar vad som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden eftersom unionsindustrin då fortfarande hade möjlighet att fortsätta sin verksamhet under relativt normala villkor och uppnå en skälig vinst. Detta riktmärke är närmast försiktigt med tanke på att lågprisimporten från Kina redan fanns. Däremot kan år 2013 inte anses utgöra ett lämpligt referensår. Både försäljningsvolymerna och det genomsnittliga försäljningspriset för unionsindustrin minskade med nästan 10 % medan kostnaderna förblev stabila. Till följd av detta började unionsindustrin gå med förlust från och med 2013. Situationen förvärrades ytterligare under 2014 och 2015. Därmed har 2012 års vinst (5,7 %) provisoriskt använts som utgångspunkt för vinstmålet. Kommissionen kan komma att se över denna punkt om det visar sig att Vallourec Deutschland GmbH måste uteslutas ur urvalet eller skadeanalysen, och detta är inte fallet vad gäller de övriga tre företagen i urvalet. (138) För att göra en rättvis jämförelse beaktades endast försäljningspriser i samma handelsled, som förklaras i skäl 61. (139) Kommissionen beräknade mot denna bakgrund ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att från unionens försäljningspriser dra den faktiska vinstmarginal som uppnåtts under undersökningsperioden och ersätta den med vinstmarginalen på 5,7 %. (140) Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina som ingick i urvalet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som de unionstillverkare som ingick i urvalet sålde på unionsmarknaden under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. (141) Nivån för undanröjande av skada för ”övriga samarbetsvilliga tillverkare” och för ”alla övriga tillverkare” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen i skälen 45–47. 8.2 Provisoriska åtgärder (142) Preliminära antidumpningsåtgärder bör införas för import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Kina, i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. (143) På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull: Företag Skademarginal (i %) Dumpningsmarginal (i %) Preliminär antidumpningstullsats (i %) Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd 48,6 45,4 45,4 Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd 79,0 103,8 79,0 Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd 81,1 43,5 43,5 Hengyang Valin MPM Co., Ltd 73,3 94,1 73,3 Övriga samarbetsvilliga tillverkare 71,8 74,7 71,8 Alla övriga tillverkare 81,1 103,8 81,1 (144) De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. (145) Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen ( 7 ) . Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. (146) För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. 9. SLUTBESTÄMMELSER (147) Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. (148) Undersökningsresultaten om införande av preliminära tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En preliminär antidumpningstull införs på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 och 7304 59 99 (Taric-nummer 7304299090) med ursprung i Folkrepubliken Kina. 2. Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag: Företag Preliminär antidumpningstullsats (i %) Taricnummer tilläggsnummer Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd 45,4 C171 Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd 79, C172 Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd 43,5 C173 Hengyang Valin MPM Co., Ltd 73,3 C174 Övriga samarbetsvilliga tillverkare 71,8 C998 Alla övriga tillverkare 81,1 C999 3. Den individuella tullsats som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan med angivande av dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ” Jag intygar härmed att den (mängd) (berörd produkt) som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (berört land). Jag intygar att den information som lämnas i denna faktura är fullständig och korrekt. ” Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för ”alla övriga företag” tillämpas. 4. Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen. 5. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Artikel 2 1. Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande a) begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, b) inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och c) begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. 2. De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EU) 2016/1036 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna. Artikel 3 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Artikel 1 ska tillämpas i sex månader. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 11 november 2016. På kommissionens vägnar Jean-Claude JUNCKER Ordförande ( 1 ) EUT L 176, 30.6.2016, s. 21 . ( 2 ) Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 ( EUT L 343, 22.12.2009, s. 51 ) ersattes av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2016/1036 den 20 juli 2016. ( 3 ) Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina ( EUT C 58, 13.2.2016, s. 30 ). ( 4 ) De exakta uppgifterna utgör affärshemligheter. ( 5 ) Denna metod har godtagits av tribunalen i dess dom av den 16 december 2011 i mål T-423/09, Dashiqiao mot rådet , ECLI:EU:T:2011:764, punkterna 34–50. ( 6 ) Se Tenaris årsrapport 2015 (s. 6) (http://files.shareholder.com/downloads/ABEA-2RJSJD/2778630340x0x883802/F04AA233-024A-46AA-AC58-C420E4BADFCB/TS_Annual_Report_2015.pdf). ( 7 ) Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, BELGIEN. BILAGA Folkrepubliken Kinas samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i stickprovet: Företag Taric-tilläggsnummer Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd C998 Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd C998 Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd C998 Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd C998 Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd C998 Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd C998 TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd C998 Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd C998