Ersättning för kostnader i ärenden och mål omskatt m.m. / Oriktig uppgift om båtinnehav i fåmansbolag hade inte visats föreligga (eftertaxering och skattetillägg undanröjdes)
Not 111. Överklagande av Rogers i mål om eftertaxering för inkomst samt skattetillägg. - Skattemyndigheten i Södermanlands län ansökte om att Rogers skulle åsättas eftertaxering för ett belopp av 3 345 142 kr, varav 3 195 142 kr avsåg inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet och 150 000 kr avsåg inkomst av tjänst, samt vidare att han skulle påföras skattetillägg på motsvarande underlag. - Rogers bestred bifall till yrkandena. -Länsrätten i Södermanlands län (1996-11-27, ordf. Rodriguez): Eftertaxering. En avgörande fråga i målet är om AB Davidson, tidigare City-Kappor i Katrineholm AB, som under våren 1989 inköpt fyra fritidsbåtar till ett sammanlagt pris inklusive moms av 3 195 142 kr, skall anses ha köpt båtarna uteslutande eller så gott som uteslutande för företagsledaren L.A:s eller honom närstående persons privata bruk eller om båtarna kan anses ingå i en av nämnda bolag bedriven uthyrningsrörelse. En ytterligare fråga är om Rogers skall anses ha åtnjutit någon förmån av båt för privat bruk under beskattningsåret och dessutom, om nämnda förhållanden skall anses vara för handen, huruvida Rogers i sin självdeklaration lämnat sådant oriktigt meddelande att grund för eftertaxering enligt 114 § taxeringslagen i tidigare lydelse föreligger. - Skattemyndigheten har i ansökan redogjort för lagbestämmelser samt L.A:s (och bolagets) uppfattningar angående anledningen till inköpet av de fyra båtarna. - Rogers har hävdat att skattemyndigheten i sin ansökan om eftertaxering icke förmått visa eller göra sannolikt att en upptaxering är berättigad. - Länsrätten har denna dag meddelat dom i mål 4332-95 angående bolaget AB Rangel & Griffin, tidigare City-Kappor i Katrineholm AB:s, taxering och därvid ansett det inte föreligga tillräckliga skäl att vägra bolaget att vid 1990 års taxering betrakta de fyra aktuella båtarna som inventarium i en av bolaget bedriven uthyrningsrörelse. Länsrätten bedömde sålunda i nämnda mål att båtarna inte inköpts uteslutande eller så gott som uteslutande för företagsledaren L.A:s eller honom närstående persons privata bruk. I konsekvens med nämnda ställningstagande och på de skäl som angetts i mål 4332-95 skall skattemyndighetens ansökan om eftertaxering såvitt avser inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet inte bifallas. När det däremot gäller frågan om båtförmån i förvärvskällan tjänst anser länsrätten att det finns skäl att beskatta Rogers för sådan förmån, då båtarna får anses ha stått till hans förfogande för privat bruk och sannolikt också i viss mån utnyttjats privat. - Beloppsmässigt anser länsrätten att det av skattemyndigheten yrkade beloppet 150 000 kr är skäligt. Eftersom Rogers inte nämnt något om de aktuella båtarna i sin självdeklaration får oriktigt meddelande som utgör grund för eftertaxering anses ha lämnats. Ansökan skall därför bifallas delvis och på så sätt att Rogers åsätts eftertaxering för ett belopp av 150 000 kr i förvärvskällan tjänst. - Skattetillägg. Rogers har inte lämnat sådana upplysningar i sin självdeklaration som gjort det möjligt för taxeringsnämnden att bedöma om och vilka skattekonsekvenser bolagets anskaffning av de ifrågavarande båtarna kan ha medfört för honom. Oriktig uppgift som medför skattetillägg enligt 116 a § taxeringslagen i tidigare lydelse får därför anses ha lämnats till den del som avser ovan beräknad båtförmån. Skäl att efterge skattetillägg enligt 116 h § samma lag har inte visats föreligga. Skattetillägg skall därför påföras med 40 procent av den skatt som belöper på ovan beslutad eftertaxering. - Länsrätten bifaller ansökan delvis och åsätter Rogers eftertaxering i förvärvskällan tjänst för en till statlig och kommunal inkomstskatt taxerad och beskattningsbar inkomst samt underlag för tilläggsbelopp vid taxering till statlig inkomstskatt av 150 000 kr. - Länsrätten bifaller ansökan delvis på så sätt att Rogers påförs skattetillägg med 40 procent av den inkomstskatt som belöper på ovan beslutad eftertaxering. - Hos kammarrätten fullföljde skattemyndigheten sin talan till den del den inte bifallits av länsrätten, dvs. yrkade att Rogers skulle eftertaxeras för 3 195 142 kr avseende inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet. - Rogers bestred bifall till överklagandet. - Kammarrätten i Stockholm (1998-04-24, Roberts, Andersen, Holder): Skattemyndigheten har i målet anfört, att AB Rangel & Griffin har anskaffat fyra båtar för privat bruk, för vilka Rogers bör beskattas under inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet. - Kammarrätten har i dom denna dag (mål nr 799-1997) eftertaxerat AB Rangel & Griffin för 234 195 kr samt påfört bolaget skattetillägg avseende eftertaxerat belopp på grund av att de kostnader som bolaget haft för bl.a. fritidsbåtar inte bedömts som avdragsgilla i beskattningshänseende, då de ansetts anskaffade så gott som uteslutande för företagsledarens, LA:s, eller honom närstående persons personliga bruk. Med hänsyn härtill skall Rogers beskattas under inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet med 3 195 142 kr, utgörande anskaffningskostnaderna för båtarna. - Rogers har underlåtit att i sin deklaration redovisa de av bolaget nedlagda kostnaderna för båtarna. Förutsättningar för eftertaxering och för skattetillägg föreligger därmed. Skäl för eftergift av skattetillägget har inte visats. - Kammarrätten beslutar, med bifall till skattemyndighetens överklagande och med ändring av länsrättens dom, åsätta Rogers eftertaxering för inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet med 3 195 142 kr. Till följd härav bestäms eftertaxeringarna till statlig och kommunal inkomstskatt till en taxerad och beskattningsbar inkomst av 3 663 000 kr samt underlaget för tilläggsbelopp till 3 669 000 kr. - Kammarrätten beslutar vidare, med bifall till skattemyndighetens talan, påföra Rogers skattetillägg med 40 procent av den skatt som belöper på det eftertaxerade beloppet. - Hos Regeringsrätten yrkade Rogers i första hand att länsrättens dom skulle fastställas och att båtarna skall godtas som inventarier i bolaget AB Rangel & Griffin, 556065-7149. Han yrkade i andra hand att han endast skulle påföras halva eftertaxeringen då Mendoza som företagsledare rätteligen borde påföras den andra halvan av eftertaxeringen. I målets nuvarande läge torde det dock inte vara möjligt att påföra Mendoza beloppet genom överflyttning enligt 105 § taxeringslagen (1956:623) eller genom att eftertaxera henne för taxeringsåret 1990. Någon tillkommande taxering för henne på grund av hans andrahandsyrkande kan därför inte bli aktuell. Rogers yrkade vidare i Regeringsrätten ersättning enligt lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt m.m. (ersättningslagen) med sammanlagt 80 250 kr exklusive moms för ombudskostnader avseende handläggningen av detta mål och det mål som rör bolagets eftertaxering för nu aktuellt år och som också är föremål för Regeringsrättens prövning. - Riksskatteverket (RSV) vidhöll att det föreligger förutsättningar för eftertaxering och att hela beloppet 3 195 142 kr skall beskattas som tillfällig förvärvsverksamhet. RSV hade inget att erinra mot att Rogers beskattas endast för hälften (1 597 571 kr) av beloppet om Regeringsrätten anser att anskaffningskostnaden för båtarna skall beskattas. Den andra hälften skall då med tillämpning av 105 § taxeringslagen flyttas över på Robinson tillstyrkte att underlaget för skattetillägg nedsätts med hälften genom att skattetillägget bortfaller på den del av det eftertaxerade beloppet som eventuellt överförs på Mendoza - Rogers anförde sammanfattningsvis följande till stöd för sin talan i målet. De båtinköp som nu är i fråga har fullföljts fullt ut som inventarieanskaffningar i AB Rangel & Griffin. Det förhållandet att den tänkta båtuthyrningsverksamheten, på grund av rådande konjunkturläge, inte fick den omfattning som var önskad kan inte läggas till grund för ett ställningstagande att fråga varit om en icke yrkesmässig verksamhet. Leasingverksamhet var inte främmande för bolaget. Bl.a. uppgick antalet bilanskaffningar för leasingverksamheten under åren 1988-1991 till 36 stycken. Sammanlagt hade bolaget med systerbolag under åren haft leasingobjekt värda totalt 46 378 463 kr. Att utifrån detta perspektiv bedöma en utökning av leasingverksamheten att omfatta även fritidsbåtar som privata anskaffningar saknar all grund. Det har också bokstavligen varit en fysisk omöjlighet för honom själv och hans hustru och då minderåriga barn att utnyttja alla båtarna till 95 procent. - Det saknas även i övrigt helt bevisning från skattemyndighetens sida om hans avsikter med anskaffandet och användandet av båtarna. Att han inte redovisade någon båtanskaffning i sin privata deklaration beror på att han vid deklarationstillfället inte hade någon anledning att ifrågasätta beskattning för de i bolaget investerade beloppen. Båtarna var ju redovisade i bolagets deklaration där de hörde hemma. Han betalade båthyra till bolaget för att under några sommarveckor kunna disponera en av båtarna. Under åren 1989–1997 betalade han således sammanlagt 175 375 kr för att han tre veckor varje sommar disponerade en av båtarna. Betalningen fullföljdes i form av avräkning på hans fordran på bolaget. Utöver betalningen för ett mindre privat utnyttjande kunde han inte anses skyldig att i sin deklaration ifrågasätta de skattemässiga följderna för egen del eftersom det vid deklarationstillfället inte fanns någon ytterligare verklighet att beskriva. - RSV hänvisade till företagen revision och anförde i huvudsak följande. Det har framkommit att uthyrning av båtarna endast har förekommit i ytterst begränsad omfattning medan kostnaderna i form av värdeminskningsavdrag och förluster vid försäljningarna m.m. varit mycket stora. Mot bakgrund härav förefaller det uteslutet att bolaget i samband med anskaffning av båtarna kan ha kalkylerat med att båtuthyrningsverksamheten skulle bli lönsam. Den av bolaget sedan tidigare bedrivna leasingverksamheten med bilar kan inte motivera anskaffningen av båtarna. Den eventuellt planerade uthyrningen av båtarna är av helt annat slag bl.a. vad gäller risktagande. Från ekonomisk synpunkt framstår satsningen på en uthyrningsverksamhet inte som motiverad. RSV ansluter sig till kammarrättens uppfattning att förutsättningar för eftertaxering och skattetillägg föreligger då Rogers och Mendoza i sina deklarationer inte redovisat de av bolaget nedlagda kostnaderna för båtarna. - Regeringsrätten (2002-07-05, Robinson, Bright, Schultz, Carter, Dexe): Skälen för Regeringsrättens avgörande. I målet är fråga om eftertaxering av Rogers med avseende på av AB Rangel & Griffin anskaffade båtar för 3 195 142 kr. RSV gör gällande att båtarna varit avsedda uteslutande eller så gott som uteslutande för L.A:s privata bruk och att förutsättningar för eftertaxering och påförande av skattetillägg föreligger på grund av att Rogers till ledning för sin taxering inte redovisat bolagets anskaffning av båtar för hans eget bruk. - I målet föreligger inte någon närmare utredning med avseende på bolagets båtuthyrningsverksamhet och förutsättningarna för denna eller i vilken omfattning Rogers eller hans närstående utnyttjat eller kunnat disponera båtarna. RSV har i stället till stöd för sin talan främst åberopat att fråga varit om båtar som kostnadsförts i bolaget med betydande belopp utan att generera några egentliga intäkter. Härav följer dock inte att det redan på denna grund kan anses utrett att fråga varit om anskaffningar uteslutande eller så gott som uteslutande för bolagsmännens privata bruk. Inte heller kan vad RSV i övrigt åberopat och anfört anses klart utvisa att fråga varit om båtar som anskaffats uteslutande eller så gott som uteslutande för privat bruk. Det kan därför inte anses utrett att Rogers, genom att inte redovisa båtinköpen i sin deklaration, lämnat något oriktigt meddelande till ledning för sin taxering med avseende på de båtar AB Rangel & Griffin anskaffat. På grund härav föreligger inte heller förutsättningar för att eftertaxera Rogers för inkomst och påföra honom skattetillägg i det hänseende RSV gör gällande i målet. Kammarrättens dom skall därför upphävas och det slut länsrättens dom innehåller fastställas. - Vad härefter gäller yrkandet om ersättning för kostnader med avseende på målets handläggning i Regeringsrätten gäller enligt 3 § ersättningslagen att en skattskyldig, som i ett ärende eller mål haft kostnader för ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligen behövts för att ta till vara hans rätt, skall efter framställning beviljas ersättning för kostnaderna under förutsättning bl.a. att den skattskyldige helt eller delvis vinner bifall till sina yrkanden i målet eller ärendet. Rogers har vunnit bifall till sitt förstahandsyrkande i Regeringsrätten. Som underlag för yrkad ersättning har ingetts ett antal fakturakopior avseende konsultationer i skattefrågor där det inte närmare anges vad ersättningsbeloppen avser. Av fakturakopiorna framgår vidare att konsultationerna i ett fall avsåg ett företag som inte berörs av den i detta mål aktuella skattefrågan. Det saknas dock anledning att ifrågasätta att Rogers haft kostnader för målet i Regeringsrätten. Med beaktande bl.a. av det bristande underlaget för kostnadsyrkandet och med hänsyn till att något egentligt nytt i sak inte anförts i Regeringsrätten finner Regeringsrätten att Rogers bör medges ersättning för sina kostnader i Regeringsrätten med skäliga 20 000 kr. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver kammarrättens dom och fastställer det slut länsrättens dom innehåller. - Regeringsrätten tillerkänner Rogers ersättning enligt lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt m.m. med 20 000 kr. (fd II 2002-06-12, Warner)