Hinder mot att bevilja serveringstillstånd enligt alkohollagen har ansetts föreligga när ägarna till två restauranger är närstående till dem som tidigare fått tillstånden för restaurangerna återkallade.
Stadsdelsfullmäktige Centrum i Malmö stad avslog den 19 juni 2008 en ansökan om serveringstillstånd från Palmer i Malmö AB beträffande restaurantverksamhet på Gustav Adolfs Torg 43 i Malmö. Som skäl för beslutet anfördes att sökanden inte uppfyllde lämplighetskraven enligt 7 kap. 7 § alkohollagen (1994:1738) eftersom bolagets serveringstillstånd återkallades under 2007 enligt 7 kap. 19 § alkohollagen samt att den nya styrelsen/ägarna hade ett nära släktskap med tidigare styrelse/ägare och inte visat att de självständigt kunde driva verksamheten.
Sociala resursnämnden i Malmö stad beslutade den 16 oktober 2008 att avslå en ansökan från Nya Buffén på Regementsgatan HB om serveringstillstånd i restaurant Nya Buffén på Regementsgatan 58 i Malmö. Som skäl anfördes att sökanden inte uppfyllde lämplighetskravet i 7 kap. 7 § alkohollagen med hänvisning till sökandens nära släktskap med tidigare ägare och att sökanden inte visat sig självständigt kunna driva verksamheten.
Bolagen och deras firmatecknare F.B. och S.K. överklagade de båda besluten och yrkade att länsrätten skulle meddela begärda serveringstillstånd. Bolagen anförde till stöd för sin talan i huvudsak följande. F.B. och S.K. har inte haft något aktivt inflytande i den rörelse som fått sitt serveringstillstånd återkallat. Verksamheten drevs av deras föräldrar och dessa kommer inte längre att ha delaktighet i restaurantrörelserna. S.K. och F.B. har förvärvat aktierna i aktiebolaget och handelsbolaget är helt nystartat. Aktiebolaget har överlåtit restaurantrörelsen till handelsbolaget mot en köpeskilling av 300 000 kr. Köpeskillingen har reglerats genom ett skuldebrev eftersom det idag inte går att få ett banklån då frågan om serveringstillstånd inte är avgjord. Skuldebrevet löper med marknadsmässig ränta (4 % plus diskonto) och det årliga amorteringsbeloppet uppgår till 15 000 kr. E.B., som är moder till F.B. och S.K., och aktiebolaget har träffat ett avtal om att hyra ut lokalen och inredningen på restauranten på Regementsgatan 58 till N.D. med enskild firma för att behålla kontinuiteten i rörelsen och undvika kundförluster. Då E.B. tidigare har varit hyresgäst under många år och var känd för hyresvärden krävde hyresvärden att hon gick i borgen för hyresavtalet. S.K. och F.B. måste bedömas vara självständiga och också lämpliga att bedriva restaurantverksamheten. De har arbetat i restaurantbranschen i praktiskt taget hela sitt yrkesverksamma liv. S.K. skall göra det administrativa arbetet i rörelsen såsom bokföring och liknande. Bokföringen sköts av en bokföringsfirma och de har rutiner för hantering av likvida medel och kassaregister. F.B. skall ha hand om den praktiska verksamheten och leda arbetet på golvet. De har egna familjer och är bosatta i egna lägenheter. De har god ekonomi och har aldrig varit restförda hos kronofogdemyndigheten. De har aldrig varit lagförda. Båda restauranterna har lokaler som är godkända av erforderliga myndigheter och kockar anställda. En lämplighetsbedömning som baseras på kontakter och släktskap saknar stöd i alkohollagens 7 kap. 7 §. Beslutet att inte tilldela dem ett serveringstillstånd är en begränsning av rätten att bedriva viss ekonomisk verksamhet och kan ses som ett ingrepp i äganderätten. Beslutet innebär också att de diskrimineras på grund av sin börd vilket strider mot artikel 14 i Europeiska konventionen för mänskliga rättigheter och de grundläggande friheterna. Vidare definieras inte i alkohollagens 7 kap. 7 § vad som krävs för att uppfylla kraven på personlig och ekonomisk lämplighet. Även proportionalitetsprincipen och rättssäkerhetsprincipen i form av skydd av rätten till berättigade förväntningar bör beaktas.
Sociala resursnämnden vidhöll de överklagade besluten.
Länsrätten i Skåne (2009-02-16, ordförande Wu) yttrade: Enligt 7 kap. 7 § alkohollagen får serveringstillstånd meddelas endast den som visar att han med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är lämplig att utöva verksamheten. Sökanden skall också visa att serveringsstället uppfyller kraven i 8 §. Vid tillståndsprövningen skall särskild hänsyn tas till om sökanden är laglydig och benägen att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna. - I förarbetena till lagen (prop.1994/95:89 s. 102-104) anförs bland annat följande. För att få serveringstillstånd måste sökanden uppfylla högt ställda krav på lämplighet. När det gäller en juridisk person måste lämplighetskraven även riktas mot den eller de fysiska personer som har betydande inflytande i rörelsen i egenskap av till exempel verkställande direktör, styrelseledamot, bolagsdelägare eller aktieägare med betydande aktieinnehav. - Länsrätten gör följande bedömning. - Vid en ansökan om serveringstillstånd är det ansökaren som måste visa att han eller hon är lämplig att inneha tillstånd. Den lämplighetsprövning som skall göras avser både den juridiska personen och de fysiska personer som ingår i rörelsen. Av utredningen i målet framgår att aktiebolagets serveringstillstånd för restaurangerna Buffén och Café & Restaurang Curtis i Malmö återkallades 2007 på grund av ekonomisk misskötsamhet genom att kassaregistren i båda restauranterna manipulerades och att betydande belopp undanhölls beskattning. Enligt länsrättens uppfattning finns det därmed starka skäl att ifrågasätta aktiebolagets lämplighet och inte anledning att frångå den karenstid om tre år som normalt ska förflyta innan det på nytt kan bli aktuellt med serveringstillstånd. - När det gäller den individuella lämpligheten hos S.K. och F.B. framkommer inte skäl att ifrågasätta deras kunnighet ifråga om faktisk restaurantverksamhet. All deras erfarenhet har dock uppnåtts i verksamhet där ekonomiska oegentligheter har uppdagats. Länsrätten finner det därutöver anmärkningsvärt att S.K., som enligt egen uppgift skall vara ansvarig för bokföring i bolagen, inte visat sig insatt i eller intresserad av de omständigheter som föranledde att aktiebolagets tidigare serveringstillstånd återkallades. Även om det kan antas att uppgifterna på grund av släktskapet med tidigare ägare är känsliga anser länsrätten att hennes okunskap i detta avseende inte vittnar om ekonomiskt ansvarstagande. Vidare anser länsrätten att det finns tecken på att ett beroendeförhållande föreligger mellan de nya och de gamla ägarna. Upplägget att aktiebolaget tillsammans med tidigare ägare E.B. sålt restaurantrörelsen på Regementsgatan 58 till det nystartade handelsbolaget och att betalning skett genom upprättande av skuldebrev som löper över tio år får till följd att bolaget under åtskilliga år kommer att vara ekonomiskt bundet till en person som var delägare i företaget när de ekonomiska oegentligheterna konstaterades. En av de tidigare ägarna har även upprättat ett borgensåtagande för de nya ägarna och det finns därutöver ett exempel på att hon har undertecknat dokument på vägnar av aktiebolaget. Ovanstående medför att det inte kan anses klarlagt att de tidigare ägarna helt har lämnat verksamheten och det finns anledning att betvivla att de nya ägarna fullt ut har möjlighet att driva verksamheten självständigt. Sammantaget finns därför skäl att ifrågasätta S.K:s och F.B:s lämplighet att inneha tillstånd till alkoholservering. Denna bedömning återverkar på bolagen ifråga. Länsrätten anser det därmed inte vara visat att bolagen och dess företrädare är lämpliga att inneha serveringstillstånd med beaktande av de krav som alkohollagen ställer på personlig och ekonomisk lämplighet. - Bedömningen att det inte kan anses styrkt att verksamheten kan bedrivas självständigt baseras på det förhållande som föreligger mellan tidigare och nuvarande ägare, oavsett släktskap. Länsrätten anser därför inte att beslutet utgör diskriminering på grund av börd och heller inte att det på annat sätt står i strid med bestämmelserna i den Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Vidare anser länsrätten inte att den svenska alkohollagstiftningen och lämplighetsprövningen strider mot EG-rätten, häri legalitetsprincipen. Det kan inte heller anses framgå att besluten kommit att drabba bolagen eller de fysiska personerna på ett oproportionerligt sätt. Ett beslut om att avslå en ansökan om serveringstillstånd står enligt länsrättens mening i proportion till det skyddsintresse som utgör grund för alkohollagstiftningen. - Det finns inte skäl att ändra besluten och överklagandena skall avslås. - Länsrätten avslår överklagandena.
Bolagen samt F.B. och S.K. överklagade länsrättens dom och yrkade att kammarrätten skulle bevilja begärda serveringstillstånd. De anförde i huvudsak vad som framförts i länsrätten samt tillade följande. S.K. har vid länsrättens muntliga förhandling uppgett att hon känt till att det funnits brister samt vad dessa brister avsåg. Det är inte rimligt att kräva någon närmare kännedom om tidigare ägares verksamhet och misskötsamhet. Det finns inte något beroendeförhållande mellan tidigare och nuvarande ägare. Borgensåtagandet har upphört och skulden enligt upprättat skuldebrev har reglerats. De tidigare ägarna har lämnat verksamheten. Det finns inte någon anledning att betvivla att de nya ägarna fullt ut har möjlighet att driva verksamheten självständigt. - Klagandena åberopar intyg från Förvaltnings AB Stadsbostäder och Sparbanken Finn.
Sociala resursnämnden ansåg att kammarrätten skulle avslå överklagandet.
Kammarrätten i Göteborg (2010-03-09, Woods, Miller) yttrade: I ansökningarna om serveringstillstånd har vid rubriken ”sökande” angetts organisationsnumren för Long respektive Nya Buffén. Även Stadsdelsfullmäktige Centrum och Sociala resursnämnden har i sina beslut behandlat respektive bolag som sökande. S.K. och F.B. har således inte varit parter i tillståndsärendena hos Malmö stad och har därför inte haft rätt att för egen del överklaga besluten, utan endast i egenskap av företrädare för respektive bolag. Länsrätten borde därför ha avvisat deras överklaganden. I enlighet med denna bedömning ska S.K:s och F.B:s överklaganden till kammarrätten avvisas. - Frågan i målet är därefter om bolagen Long och Nya Buffén kan anses uppfylla lämplighetskravet i 7 kap. 7 § alkohollagen. - Beträffande Nya Buffén har Sociala resursnämnden avslagit handelsbolagets ansökan om serveringstillstånd med motiveringen att sökanden inte uppfyller lämplighetskravet med hänvisning till de nya ägarnas nära släktskap med tidigare ägare och att de inte visat att de självständigt kan driva verksamheten. - I målen synes ostridigt att den aktuella skuldförbindelsen numera är reglerad samt att moderns borgensåtagande avseende hyresavtalet har upphört. Det har i övrigt inte framkommit omständigheter som visar att F.B. och S.K. inte skulle vara i stånd att driva verksamheten självständigt. Kammarrätten anser således att det inte finns skäl att vägra Nya Buffén serveringstillstånd på av Sociala resursnämnden anförda grunder. Underinstansernas avgöranden ska därför upphävas i denna del och målet återförvisas till Sociala resursnämnden för prövning av om övriga förutsättningar för att bevilja Nya Buffén serveringstillstånd är uppfyllda. - Av utredningen i målet framgår att Long serveringstillstånd återkallades den 31 maj 2007 på grund av ekonomisk misskötsamhet genom att kassaregister manipulerats och betydande belopp undanhållits beskattning. Länsrätten har avslagit Long överklagande redan på den grunden att det inte finns skäl att frångå den karenstid om tre år som, efter en återkallelse, normalt ska förflyta innan det på nytt kan bli aktuellt med serveringstillstånd. Till stöd för kravet på en karenstid om tre år synes länsrätten ha lagt Folkhälsoinstitutets allmänna råd till 7 kap. 7 § andra stycket alkohollagen (FHIFS 2002:6). I de allmänna råden anges följande:
Vid brottslighet som har anknytning till rörelsen, narkotikabrott, trafiknykterhetsbrott, våldsbrott samt ekonomisk brottslighet bör minst tre år förflyta sedan sökanden senast begick brott innan serveringstillstånd kan komma i fråga. Den tid sökanden avtjänat frihetsberövande påföljd skall inte inräknas i denna tid. - Även då ett serveringstillstånd har återkallats bör minst tre år förflyta innan nytt tillstånd kan komma ifråga.
Enligt kammarrättens mening får vad som sägs i de allmänna råden om karenstid efter återkallelse av serveringstillstånd anses avse fysiska personer som fått ett eget tillstånd återkallat eller haft betydande inflytande i en juridisk person som fått sitt tillstånd återkallat. En återkallelse av ett tillstånd för en juridisk person grundar sig nämligen knappast på att den juridiska personen som sådan är olämplig som tillståndshavare utan på fysiska personers agerande i den juridiska personens namn. Dessutom skulle en tolkning att även juridiska personer åsyftas leda till det orimliga resultatet att om en i bolagsform bedriven verksamhet, där bolaget fått sitt serveringstillstånd återkallat, överlåts genom en inkråmsöverlåtelse till ett nybildat bolag med en för verksamheten väl lämpad ägare, föreligger det inte hinder för att inom treårsfristen bevilja det nya bolaget serveringstillstånd, medan sådant hinder skulle föreligga om bolaget som sådant överlåtits till samma person. Det kan knappast anses förenligt med lagstiftningens syfte att det avgörande för om tillstånd ska beviljas efter en återkallelse av ett bolags serveringstillstånd är om den nya ägaren till verksamheten väljer att bedriva denna genom ett nytt bolag eller genom förvärv av det befintliga bolaget. - Till följd härav anser kammarrätten att det saknas förutsättningar att vägra Long serveringstillstånd på den grunden att bolaget fått tidigare serveringstillstånd återkallat. Kammarrätten finner därför, i enlighet med ovan gjord bedömning av S.K:s och F.B:s förmåga att bedriva verksamheten i Nya Buffén självständigt, att det inte heller finns skäl att vägra Long serveringstillstånd på av Stadsdelsfullmäktige Centrum angivna grunder. Kammarrätten upphäver därför underinstansernas avgöranden även i denna del och visar målet åter till Sociala resursnämnden för prövning av om övriga förutsättningar för att bevilja Long serveringstillstånd är uppfyllda. - Med upphävande av underinstansernas avgöranden förklarar kammarrätten att hinder inte föreligger för utfärdande av serveringstillstånd för Palmer i Malmö AB och för Restaurant Nya Buffén på Regementsgatan HB på av Stadsdelsfullmäktige Centrum respektive Sociala resursnämnden anförda grunder. Kammarrätten återförvisar målet till Sociala resursnämnden för prövning av om övriga förutsättningar för serveringstillstånd för bolagen är uppfyllda. - Kammarrätten avvisar S.K:s och F.B:s överklaganden.
Kammarrättsrådet Falkendal var av skiljaktig mening och anförde: När det gäller Long instämmer jag i länsrättens bedömning att återkallelsen av aktiebolagets serveringstillstånd 2007 innebär att det finns starka skäl att ifrågasätta aktiebolagets lämplighet att utöva den aktuella verksamheten. I likhet med länsrätten anser jag vidare att det inte finns anledning att frångå den karenstid om tre år som enligt Folkhälsoinstitutets allmänna råd (FHIFS 2002:6) normalt ska förflyta innan det på nytt kan bli aktuellt med serveringstillstånd. Jag anser därför att Long överklagande ska avslås redan på denna grund. I övrigt är jag ense med majoriteten.
Sociala resursnämnden överklagade kammarrättens dom och yrkade att Högsta förvaltningsdomstolen skulle upphäva domen. Resursnämnden åberopade Statens folkhälsoinstituts (FHI:s) allmänna råd om karenstid och anförde bl.a. följande. Kammarrättens tolkning av bestämmelserna om återkallelse av tillstånd när det gäller en juridisk person har inte stöd i alkohollagens förarbeten eller den praxis som finns i kommunerna och i domstolarna. I förarbetena till alkohollagen poängteras att en lämplighetsprövning ska göras av såväl den juridiska personen som dess företrädare. Bolags misskötsamhet avseende skatter och avgifter till det allmänna ligger till grund för återkallelse av serveringstillstånd i många kommuner. Kammarrättens resonemang får orimliga konsekvenser för kommunernas tillsynsarbete. Det har inte varit lagstiftarens syfte att karenstiden ska vara olika lång beroende på vilken bolagsform tillståndssökanden har. Det skulle innebära negativ särbehandling av enskilda firmor. Nämnden anser att karenstiden på tre år ska gälla oavsett vilken form verksamheten bedrivs i. Det är inte visat att de nya företrädarna självständigt kan bedriva restaurangverksamhet utan tidigare ägares inblandning. Nämndens uppfattning är att det är de tidigare ägarna som fortsatt kommer att ha ett avgörande inflytande i verksamheten. FHI:s yttrande i målet ger ytterligare stöd för nämndens uppfattning.
Bolagen bestred bifall till överklagandet och anförde bl.a. följande. Kammarrättens dom är riktig. Det är de fysiska personer som äger eller företräder bolaget som gör sig skyldiga till exempelvis misskötsamhet avseende bolagets skatter och avgifter. Ett återkallat serveringstillstånd är så hårt knutet till de fysiska personerna att det är de som ska bedömas. Det vore orimligt om ett bolag med nya fysiska ägare inte skulle kunna bedriva ny verksamhet efter ny prövning av serveringstillståndet. Frågan om bulvanförhållande mellan närstående ska självfallet prövas. Tillståndsenheten har dock missuppfattat lagstiftningen och förarbetena. Visar det sig att sökanden självständigt kan bedriva restaurangrörelse utan tidigare ägares inblandning ska tillstånd ges. I annat fall skulle tillämpningen stå i strid med EU:s regler om näringsförbud och med proportionalitetsprincipen. I förevarande fall har sökandena kompetens att självständigt bedriva restaurangverksamhet med serveringstillstånd.
Högsta förvaltningsdomstolen inhämtade yttrande i målet från Statens folkhälsoinstitut, FHI, som anförde i huvudsak följande.
Att kravet på lämplighet avser både den juridiska personen och den eller de fysiska personer som har ett betydande inflytande i rörelsen framgår av förarbetena till den tidigare alkohollagen. Innan serveringstillstånd kan komma i fråga för någon som har fått ett serveringstillstånd återkallat måste sökanden visa att han eller hon under viss tid varit ekonomiskt skötsam. Hur lång karenstid som är lämplig får bedömas utifrån förhållandena i det enskilda fallet. - I FHI:s allmänna råd anges följande. Vid brottslighet som har anknytning till rörelsen, narkotikabrott, trafiknykterhetsbrott, våldsbrott samt ekonomisk brottslighet bör minst tre år förflyta sedan sökanden senast begick brott innan serveringstillstånd kan komma i fråga. Den tid sökanden avtjänat frihetsberövande påföljd ska inte inräknas i denna tid. Även då ett serveringstillstånd har återkallats bör minst tre år förflyta innan nytt tillstånd kan komma i fråga. - Flera omständigheter talar för att karenstid kan bli aktuell även när det gäller juridiska personer i de fall tillståndet återkallats på grund av ekonomisk misskötsamhet eller överträdelse av alkohollagens bestämmelser. Om den juridiska personen ansöker om ett nytt tillstånd sedan hela eller delar av styrelsen bytts ut så bör tillståndsmyndigheten överväga betydelsen av tidigare försummelser. Särskilt observant bör tillståndsmyndigheten vara i fråga om fåmansbolag. Företaget kan övertas med t.ex. ingångna avtal, affärsförbindelser, personal, inventarier och skulder. Företaget kan ha skaffat sig konkurrensfördelar och därigenom positiva effekter som kvarstår efter försäljningen. Åtminstone bör det beaktas vid försäljning till närstående och i synnerhet om de nya ägarna varit verksamma i driften av företaget under de tidigare ägarna. Faktorer att beakta kan vara att verksamheten inte nämnvärt har förändrats och att serveringsstället fortsätter att drivas under samma namn eller med samma inriktning som tidigare. - Vid lämplighetsprövningen är det viktigt att tillståndsmyndigheten är uppmärksam på att det förekommer att sökanden i själva verket företräder någon som vill undandra sig prövning, dvs. att det är fråga om ett bulvanförhållande. Detta kan misstänkas t.ex. när en sökande kommer in med en ansökan strax efter det att en närstående bedömts vara olämplig och när en person som i ansökan inte har redovisats som en person med betydande inflytande, ändå har undertecknat viktiga handlingar. Andra exempel är att personen är anställd i rörelsen, personen har varit företagets talesman i tillståndsfrågan, restaurangen har samma namn som den misstänkte bulvanens tidigare restaurang och förvärvet har skett med en relativt låg köpesumma.
Enligt 37 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) får omständighet eller bevis, som klaganden åberopar först i Högsta förvaltningsdomstolen, beaktas endast om det föreligger särskilda skäl.
Alkohollagen (1994:1738) har upphävts och en ny alkohollag (2010:1622) har trätt i kraft den 1 januari 2011. Den nya alkohollagen är tillämplig vid Högsta förvaltningsdomstolens prövning av målet.
Förutsättningarna för att bevilja serveringstillstånd är desamma i den nya och den tidigare alkohollagen. Av 8 kap. 12 § första stycket nya alkohollagen framgår att serveringstillstånd endast får meddelas den som visar att han eller hon med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden samt omständigheterna i övrigt är lämplig att utöva verksamheten samt att verksamheten kommer att drivas i enlighet med de krav som ställs upp i lagen.
I förarbetena till den tidigare alkohollagen (prop. 1994/95:89 s. 102 f.) uttalas bl.a. följande angående tillståndshavares lämplighet. Servering av alkoholdrycker är en socialt ansvarsfull uppgift. För att få tillstånd till sådan servering måste därför sökanden uppfylla högt ställda krav på lämplighet. När det gäller en juridisk person måste lämplighetskraven även riktas mot den eller de fysiska personer som har ett betydande inflytande i rörelsen i egenskap av t.ex. verkställande direktör, styrelseledamot, bolagsdelägare eller aktieägare med betydande aktieinnehav. Även annan ekonomisk intressent bakom en rörelse kan komma att innefattas i prövningen. Ekonomisk misskötsamhet, även sådan som inte är brottslig, är exempel på sådan personlig olämplighet som ska föranleda omprövning av tillståndet. Prövningen av lämpligheten ska avse sökandens personliga och ekonomiska förhållanden i vid mening. När en sökande har dömts för brott måste det förflyta ganska lång tid innan tillstånd kan komma i fråga. Motsvarande gäller tillstånd för en sökande som varit inblandad i konkurs. Ekonomiskt misskötsamma tillståndshavare kan på ett otillbörligt sätt skaffa sig konkurrensfördelar och göra det svårt för seriösa tillståndshavare att hävda sig, vilket leder till en för branschen osund utveckling.
I Högsta förvaltningsdomstolen har Sociala resursnämnden åberopat vissa omständigheter till stöd för sin talan som inte kommit fram i tidigare instanser. Särskilda skäl för att beakta nya omständigheter har inte visats föreligga.
När en juridisk person ansöker om serveringstillstånd ska lämplighetsprövningen avse såväl den juridiska personen som den eller de fysiska personer som har ett betydande inflytande i rörelsen. Om den juridiska personen har haft tillstånd men fått det återkallat på grund av missförhållanden ska en prövning göras huruvida, och i så fall på vilket sätt, de förhållandena ska påverka bedömningen av lämpligheten. Vid denna prövning är bl.a. grunden för återkallelsen av betydelse liksom hur lång tid som har förflutit.
Frågan i målen är om aktiebolaget respektive handelsbolaget har förmått visa att de i egenskap av nya innehavare av serveringsställena kan driva verksamheterna självständigt gentemot de tidigare ägarna. I sin bedömning har kammarrätten beaktat att förhållandena delvis ändrats efter det att länsrätten dömde i målen. I mars 2009 har skulden om 300 000 kr till de tidigare ägarna återbetalats och borgensåtagandet avseende hyresavtalet för Nya Buffén upphört. Det är emellertid en sökandes beteende innan ansökan ingavs som främst har betydelse vid bedömningen av lämpligheten (prop. 1994/95:89 s. 104). Att ett lån återbetalats och ett borgensåtagande bringats att upphöra på ett senare stadium är dessutom omständigheter som snarare talar för än emot att de nya ägarna agerat på uppdrag av de tidigare ägarna.
Målen gäller fåmansföretag. De nu aktuella ägarna är närstående till de tidigare ägarna av aktiebolaget och har även varit anställda där. Aktierna i aktiebolaget har förvärvats till ett pris motsvarande aktiekapitalet. Priset framstår som lågt. Förvärvet av aktierna respektive av Restaurant Nya Buffén har finansierats genom utfärdande av skuldebrev till de tidigare ägarna. En av de tidigare ägarna gick i borgen för Restaurant Nya Bufféns hyresavtal. De nya ägarna ansökte om nya serveringstillstånd kort tid, cirka ett år, efter det att tillståndsmyndigheten återkallat föregående ägares tillstånd. De två restaurangerna har såvitt framgått drivits vidare med samma inriktning som tidigare. Dessa omständigheter talar med sådan styrka för att de nya ägarna inte agerat självständigt i förhållande till de tidigare ägarna att det får anses utrett att fråga är om ett bulvanförhållande. De missförhållanden som föranledde återkallelserna av tillstånden ska därför läggas till grund för bedömningen av om nya tillstånd ska beviljas. Enligt Högsta förvaltningsdomstolens mening är dessa missförhållanden så allvarliga att nya tillstånd inte kunde beviljas vid tidpunkten för prövningen av ansökningarna. Nämndens överklagande ska därför bifallas och kammarrättens dom upphävas.
Högsta förvaltningsdomstolens avgörande. Högsta förvaltningsdomstolen bifaller överklagandet, upphäver kammarrättens dom och fastställer det slut länsrättens dom innehåller.