AA framförde i en anmälan till JO klagomål mot Kammarrätten i Stockholm angående handläggningen av ett mål om återkallelse av körkort. Till anmälan hade vissa handlingar fogats. AA anförde bl.a. följande.
Genom dom den 7 mars 2008 återkallade kammarrätten hans körkort och bestämde spärrtiden till två månader räknat från den dag då han hade fått del av kammarrättens dom. Från spärrtiden skulle viss avräkning ske. Han undertecknade delgivningskvittot avseende domen den 11 mars 2008. I ett besked från Vägverket (numera Transportstyrelsen) angavs att han ”får börja köra igen dagen efter spärrdagen som i meddelandet anges till 13 maj 2008”. Han ansåg att detta ”spärrdatum” var felaktigt och kontaktade därför länsstyrelsen. Länsstyrelsen uppgav att kammarrätten av misstag hade meddelat att han hade delgetts kammarrättens dom den 20 mars i stället för den 11 mars 2008.
AA ifrågasatte kammarrättens rutiner vad gällde underrättelse till länsstyrelsen om delgivning av beslut om körkortsåterkallelse.
I sin anmälan klagade AA även på Länsstyrelsen i Stockholms län. Anmälan i den delen har handlagts som ett särskilt ärende (JO:s dnr 2935-2008).
Inledningsvis infordrade JO:s kansli vissa handlingar rörande det aktuella körkortsärendet, bl.a. Kammarrättens i Stockholm dom den 7 mars 2008 i mål nr 8822-07 och ett delgivningskvitto avseende denna dom.
Föredraganden inhämtade per telefon upplysningar från BB, Trafik-enheten, Länsstyrelsen i Stockholms län. Hon uppgav bl.a. följande. En assistent hos länsstyrelsen kontaktade en assistent på kammarrätten för att få information om när AA hade delgetts kammarrättens dom. Länsstyrelsen fick därvid besked om att delgivning hade skett den 20 mars 2008. Efter vissa påpekanden från AA kontaktade länsstyrelsen återigen kammarrätten och fick besked om att kammar-
JO anmodade därefter Kammarrätten i Stockholm att göra en utredning och yttra sig över följande.
1. På vilket sätt har kammarrätten i mål nr 8822-07 underrättat länsstyrelsen om delgivning av beslutet om att återkalla AA:s körkort och hur har denna åtgärd dokumenterats?
2. Vilka är kammarrättens rutiner när det gäller underrättelse till länsstyrelsen om delgivning av beslut om återkallelse av körkort?
Kammarrättspresidenten CC hänvisade som remissvar till yttranden från den beredningsenhet som hade handlagt målet. Yttrandena hade undertecknats av kammarrättslagmannen DD och av EE, tidigare enhetschef för den enhet inom beredningsorganisationen där det aktuella målet hade hanterats.
DD anförde följande.
/– – –/
Av akten i målet går det inte att utläsa om kammarrätten har underrättat länsstyrelsen om delgivning av beslutet att återkalla AA:s körkort. Ingen dokumentation finns i akten om en sådan åtgärd.
/– – –/
Domstolssekreterarnas instruktion är att följa de expedieringstablåer som finns i Domstolsverkets kanslihandbok för förvaltningsdomstol. Av kanslihandboken framgår att domstolen, när den genom ett avgörande återkallar körkort, bl.a. ska underrätta länsstyrelsen om delgivning av beslut om återkallelse (expedieringstablå avseende körkortsmål). Det framgår inte närmare av kanslihandboken hur denna underrättelse ska gå till. De instruktioner som domstolssekreterarna har är att alla åtgärder som vidtas i ett mål ska dokumenteras skriftligen i akten. I detta fall skulle underrättelsen kunna ske genom t.ex. ett telefonsamtal från kammarrätten till länsstyrelsen som sedan dokumenteras i en tjänsteanteckning. Ett annat sätt är att kammarrätten genom ett skriftligt meddelande till länsstyrelsen anger delgivningsdatum samt bifogar kopia på delgivningskvittot.
Jag har talat med de domstolssekreterare som vid den aktuella tidpunkten tjänstgjorde på den beredningsenhet dit målet hörde och som fortfarande är anställda i kammarrätten. Ingen av dem kan komma ihåg ärendet och vilka åtgärder som vidtagits.
EE anförde följande.
/– – –/
Rutinen på den beredningsenhet där det aktuella målet hanterades skulle, såsom redogjorts för av DD, vara att följa de expedieringstablåer som framgår av kanslihandboken och att anteckna i akten, antingen som en s.k. händelse i verksamhetsstödet Vera, som en tjänsteanteckning eller på annat sätt vilka åtgärder som vidtagits. Instruktionerna i övrigt till domstolssekreterarna vid enheten var att följa de rutiner som används på kanslierna knutna till kammarrättens avdelningar. Jag var inte direkt inblandad i hanteringen av det aktuella målet och kan därför inte svara på varför rutinen inte följdes i förevarande fall.
Kammarrätten har vidtagit en stor organisationsförändring den 19 maj i år (2008; JO:s anm.). Förändringen bestod bl.a. i att den tidigare fristående beredningsorganisationen – bestående av föredragande, domstolssekreterare, enhetschefer och beredningschef – avskaffades. Den beredningsenhet som handlagt mål nr 8822-07 finns således inte kvar. Domstolssekreterare och föredragande är numera direkt kopplade till en avdelning. Beredningschef och enhetschefer har avskaffats. I stället är lagmannen på respektive avdelning domstolssekreterarnas närmaste chef. I och med det har kontrollen över flödet på avdelningarna blivit stärkt.
AA bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaret.
Kammarrätten i Stockholm fastställde, genom dom den 7 mars 2008, Länsstyrelsens i Stockholms län beslut om att återkalla AA:s körkort och bestämde spärrtiden till två månader räknat från den dag AA hade fått del av kammarrättens dom. Från spärrtiden skulle viss avräkning ske. AA undertecknade delgivningskvittot avseende domen den 11 mars 2008 och delgivningskvittot stämplades som inkommet till kammarrätten den 17 mars 2008.
I 
7 kap. 3 § körkortsförordningen (1998:980)
 stadgas bl.a. att en allmän förvaltningsdomstol ska underrätta länsstyrelsen om delgivning av beslut om återkallelse.
Kammarrätten har inte kunnat lämna några upplysningar vad gäller frågan om, och i så fall hur, domstolen underrättade länsstyrelsen om delgivning av den aktuella domen. Länsstyrelsen har, genom BB, uppgett att länsstyrelsen vid två tillfällen kontaktade kammarrätten per telefon och att kammarrätten inledningsvis uppgav att AA hade delgetts domen den 20 mars 2008, men att kammarrätten senare meddelade att delgivningsdag rätteligen skulle vara den 11 mars 2008.
Det finns inte anledning att utgå från annat än att kammarrätten muntligen har upplyst länsstyrelsen om delgivning av den ifrågavarande domen. Såvitt framkommit var det dock länsstyrelsen som kontaktade kammarrätten för att få denna uppgift. Kammarrätten synes således inte på eget initiativ ha lämnat någon underrättelse i delgivningsfrågan.
Omständigheterna kring de kontakter som förevarit mellan länsstyrelsen och kammarrätten är oklara. Av utredningen framgår inte närmare vid vilka tidpunkter som kontakterna ägde rum eller vad som sades vid samtalen. Det har emellertid, som redovisats ovan, framkommit att delgivningskvittot avseende den aktuella domen kom in till kammarrätten den 17 mars 2008. Eftersom länsstyrelsen först fick uppfattningen att AA hade delgetts domen den 20 mars 2008, torde den slutsatsen kunna dras att länsstyrelsens kontakt med kammarrätten har ägt rum tidigast den dagen. Jag finner skäl att ifrågasätta om inte kammarrätten redan dessförinnan borde ha underrättat länsstyrelsen om delgivningen.
Vidare är det sannolikt att kammarrätten, som länsstyrelsen har anfört, vid den första kontakten uppgav ett felaktigt delgivningsdatum. Det kan dock finnas alternativa förklaringar till att länsstyrelsen inledningsvis antecknade att AA hade
Kammarrätten synes i vart fall vid den tidpunkt som här är i fråga inte ha haft några närmare rutiner för hur en underrättelse enligt 
7 kap. 3 § körkortsförordningen
 skulle ske. Det kan ifrågasättas om det inte vore lämpligt att domstolen, om så inte redan har skett, införde sådana rutiner.
Av utredningen i ärendet framgår att det inte i kammarrättens akt har dokumenterats att domstolen muntligen har upplyst länsstyrelsen om när AA delgavs ifrågavarande dom.
Av 
23 §
 förordningen (
1979:575
) om protokollföring m.m. vid de allmänna förvaltningsdomstolarna framgår att det under handläggningen av ett mål fortlöpande ska registreras vilka handlingar som kommer in till domstolen, vilka åtgärder som domstolen utför i målet och vad som i övrigt förekommer i detta eller i samband med överklagande av ett avgörande.
Att domstolen dokumenterar de åtgärder som vidtas i ett mål är av stor vikt för att handläggningen av målet ska kunna följas både internt vid domstolen, av parterna och vid en utomstående granskning av verksamheten.
Det har enligt min mening ålegat kammarrätten att dokumentera de samtal som förevarit med länsstyrelsen i delgivningsfrågan. Att så inte har skett är en brist i handläggningen för vilken kammarrätten förtjänar kritik.
Vad AA i övrigt har anfört föranleder inte någon åtgärd eller något uttalande från min sida.
Med de ovan gjorda uttalandena avslutas ärendet.