Offentlig försvarare har i överklagandet till hovrätten inte gjort förbehåll om att få inkomma med kostnadsräkning för egen del, men han hade för sin klients räkning begärt muntlig förhandling. Med hänsyn till att han inte fått något besked om att målet skulle komma att avgöras utan sådan förhandling har han ansetts ha haft giltig ursäkt för sin underlåtenhet att i tid inkomma med kostnadsräkning.
Advokaten C.M. var förordnad som offentlig försvarare i ett mål om beslag. Stockholms tingsrätt förordnade att i beslag tagna pengar skulle överlämnas till Finland och att beslaget skulle bestå till dess beslutet kunde verkställas.
C.M. överklagade för sin klients räkning beslutet i Svea hovrätt och begärde muntlig förhandling och åberopade bl.a. förhör med sin klient och med en advokat. I ett fax till hovrätten den 29 augusti frågade C.M. om hovrätten avsåg att sätta ut målet till förhandling eller inte. Hovrätten svarade genom att den 4 september faxa en kopia på sitt dagboksblad för kännedom och ev. yttrande senast den 5 september kl. 10.00. Av dagboksbladet framgick bl.a. att åklagaren ansåg att överklagandet borde prövas, men att de beslagtagna pengarna av misstag satts in på Helsingforspolisens konto. Den 5 september faxade C.M. ett svar enligt vilket hans klient vidhöll sitt överklagande.
Enligt beslut i protokoll den 5 och den 6 september ändrade hovrätten tingsrättens beslut på så sätt att beslaget upphävdes och begäran om överlämnande av i beslag tagna kontanter till Finland avslogs. Den 6 september kl. 13.49 (enligt tidsangivelsen på faxet) inkom en kostnadsräkning per fax från C.M.
Hovrätten (hovrättsråden Rogers, referent, och Jackson samt tf. hovrättsassessorn Roberts) meddelade den 10 september 2007 följande beslut: C.M:s kostnadsräkning inkom till hovrätten först efter det att handläggningen här avslutats. Med hänsyn härtill och då han inte dessförinnan gjort förbehåll om att före målets avgörande få inkomma med kostnadsräkning, kan hans yrkande inte vinna beaktande (se HD:s beslut den 16 januari [skall rätteligen vara 16 februari; red:s anm.] 2007 i Mål Ö 769-06). (NJA 2007 s. 79).
C.M. överklagade och yrkade ersättning av allmänna medel med 9 240 kr för sitt arbete som offentlig försvarare i hovrätten.
C.M. yrkade vidare ersättning av allmänna medel med 1 320 kr för sitt arbete i HD.
Målet avgjordes efter föredragning.
Föredraganden, rev.sekr. Jimenez, föreslog i betänkande att HD skulle meddela följande beslut:
C.M. var förordnad som offentlig försvarare i ett mål om beslag. Tingsrätten meddelade slutligt beslut i målet. C.M. överklagade beslutet för sin klients räkning och begärde muntlig förhandling. Det förekom härefter ytterligare skriftväxling där C.M. för huvudmannens räkning angav att denne vidhöll sitt överklagande. Hovrätten avgjorde målet på handlingarna utan att i förväg meddela C.M. att man avsåg att avgöra målet utan muntlig förhandling och utan att bereda honom tillfälle att inkomma med kostnadsräkning.
Samma dag som hovrätten meddelade sitt beslut inkom till hovrätten via fax en kostnadsräkning från C.M. Hovrätten meddelade i ett nytt beslut att hans begäran om ersättning inte kunde vinna beaktande eftersom kostnadsräkningen inkommit till hovrätten först efter det att handläggningen hade avslutats och då C.M. inte dessförinnan hade gjort förbehåll om att före målets avgörande få inkomma med kostnadsräkning. Hovrätten hänvisade därvid till rättsfallet NJA 2007 s. 79.
En offentlig försvarare skall, enligt grunderna för 31 kap. 9 § RB, göra framställning om ersättning innan handläggningen av målet avslutas. Detsamma gäller för ett rättshjälpsbiträde enligt grunderna för 18 kap. 14 § RB. Den som inte i tid framställt något kostnadsyrkande får inte senare föra talan om den kostnad som uppkommit vid den instans det gäller. Från denna ordning har vissa avsteg gjorts i rättspraxis, när försvararen eller biträdet har ansetts ha haft giltig ursäkt för sin underlåtenhet att i tid inkomma med yrkande om ersättning (se bl.a. NJA 1984 s. 179, 1994 s. 7, 1994 s. 635 och 2001 s. 18).
I NJA 2007 s. 79 fann HD att ett rättshjälpsbiträdes yrkande om ersättning för det biträde hon lämnat sin huvudman i HD inte kunde vinna beaktande med hänsyn till att hennes kostnadsräkning inkommit först efter det att handläggningen hade avslutats och då hon inte dessförinnan gjort förbehåll om att före målets avgörande få inkomma med kostnadsräkning för egen del. Målet avsåg ansökan om prövningstillstånd i mål angående klander av bodelning.
I det nu aktuella målet, som hovrätten hade att pröva i sak, hade C.M. i överklagandet till hovrätten inte gjort förbehåll om att få inkomma med kostnadsräkning för egen del, men han hade för sin klients räkning begärt muntlig förhandling. Han har då haft anledning att förvänta sig ett besked från hovrätten för det fall att målet skulle komma att avgöras utan sådan förhandling. Med hänsyn till att han inte fått något sådant besked får han anses ha haft giltig ursäkt för sin underlåtenhet att i tid inkomma med kostnadsräkning. C.M. borde därför ha erhållit ersättning för sitt arbete som offentlig försvarare i hovrätten. Den yrkade ersättningen får anses skälig.
C.M. har även yrkat ersättning för arbete i HD. Av 21 kap. 10 § RB framgår att en offentlig försvarare har rätt till ersättning av allmänna medel för det arbete som uppdraget krävt. Ersättning av allmänna medel kan således utgå endast för sådant arbete som erfordrats för att ta tillvara klientens rätt och inte för arbete som avser överklagande av ett beslut rörande den egna ersättningen (se t.ex. NJA 1982 s. 212 och 1987 s. 179). Yrkandet om ersättning för arbete i HD kan därför inte bifallas.
HD (justitieråden Smith, Jackson, Wilson, Zamora och Stout, referent) meddelade den 12 november 2007 beslut i enlighet med betänkandet.
HD:s beslut meddelat: den 12 november 2007.
Mål nr: Ö 3598-07.
Lagrum: 31 kap. 9 § och 18 kap. 14 § RB.
Rättsfall: NJA 1984 s. 179, NJA 1994 s. 7, NJA 1994 s. 635, NJA 2001 s. 18 och NJA 2007 s. 79.