Ett beslut om förbehåll vid tillämpning av rätten till partsinsyn enligt rättegångsbalken får inte överklagas särskilt, utan endast i samband med dom eller slutligt beslut i målet.
I ett mål vid Södertörns tingsrätt mellan Ullareds Teknik AB och Bird gav Smith in ett avtal och begärde att detta skulle beläggas med sekretess enligt 36 kap. 2 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Smith begärde vidare att tingsrätten, när den lämnade ut handlingen till Ullareds skulle göra ett förbehåll som inskränkte Ullareds rätt att lämna uppgiften vidare eller att utnyttja uppgiften utanför målet, enligt 6 kap. 1 § RB och 10 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen.
Tingsrätten (rådmannen Steele) meddelade den 9 december 2020 följande.
Sekretess kan antas gälla enligt 36 kap. 2 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen för uppgifter i avtalet, aktbilaga 52, varför tingsrätten belägger handlingen med en sekretessmarkering.
Ullareds Teknik AB får del av avtalet, aktbilaga 52, med det förbehållet att handlingen eller uppgifterna i handlingen inte får lämnas vidare eller utnyttjas i annat sammanhang än vid utförandet av talan i detta mål.
Överträdelse av förbehållet är straffbelagt enligt 20 kap. 3 § BrB. Förbehållet innebär att rätten enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra de aktuella uppgifterna inte gäller.
Bird har uppgett att avtalet är bolagets företagshemlighet och innehåller uppgifter om bolagets affärs- och driftförhållanden samt att det kan antas att Bird lider avsevärd skada om uppgifterna röjs. Mot denna bakgrund anser tingsrätten att handlingen ska beläggas med en sekretessmarkering om att sekretess gäller enligt vad som anges i punkten 1 i beslutet samt att det finns skäl att, med stöd av 10 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen, bifalla Smith begäran om förbehåll.
Tingsrätten angav att beslutet om förbehåll under punkten 2 fick överklagas inom tre veckor från delfåendet.
Ullareds Teknik AB överklagade i Svea hovrätt och yrkade att hovrätten skulle upphäva beslutet om förbehåll.
HI3G yrkade i första hand att hovrätten skulle avvisa överklagandet. Som skäl för detta anförde Smith att det beslut som tingsrätten hade fattat inte fick överklagas särskilt. I andra hand yrkade Smith att hovrätten skulle fastställa tingsrättens beslut.
Hovrätten (hovrättslagmannen Morrow, hovrättsrådet Snow och tf. hovrättsassessorn King, referent) meddelade beslut den 29 mars 2021.
Under denna rubrik anförde hovrätten inledningsvis följande.
Tingsrätten har i det överklagade beslutet tillämpat offentlighets- och sekretesslagens bestämmelser om utlämnande av allmänna handlingar. Ett beslut enligt detta regelsystem får enligt 6 kap. 7 § första stycket 2 offentlighets- och sekretesslagen överklagas av den som fått ut en allmän handling med förbehåll som inskränker hans rätt att förfoga över den (jfr NJA 2002 s. 433). Ullareds har därför rätt att nu överklaga beslutet, varför HI3G:s yrkande om avvisning ska avslås.
Hovrätten bedömde att den aktuella handlingen innehöll sådana uppgifter om HI3G:s affärs- och driftsförhållanden som avses i 36 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen men att behovet av sekretess för de uppgifter som inte redan hade offentliggjorts var så begränsat att det inte kunde antas att Smith skulle lida avsevärd skada om uppgifterna skulle röjas. Ullareds skulle därför få del av handlingen utan förbehåll enligt 10 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen.
HI3G AB:s yrkande om avvisning avslås.
Hovrätten upphäver tingsrättens beslut den 9 december 2020 (p.2) om förbehåll enligt 10 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen.
Smith Access AB överklagade hovrättens beslut och yrkade att HD skulle undanröja beslutet om förbehåll och avvisa Ullareds Teknik AB:s överklagande.
Ullareds Teknik AB motsatte sig ändring.
HD avgjorde målet efter föredragning.
Föredraganden, justitiesekreteraren Thomas, föreslog i betänkande följande beslut.
I en pågående tvist mellan Ullareds Teknik AB och Bird gav Smith in ett återförsäljaravtal som stöd för sin talan. Smith begärde att tingsrätten enligt 6 kap. 1 § tredje stycket RB skulle förordna om vissa förbehåll i samband med utlämnandet till motparten, eftersom handlingen innehöll företagshemligheter. Tingsrätten biföll begäran och lämnade ut avtalet till Ullareds med det förbehållet att handlingen inte fick lämnas vidare eller utnyttjas i annat sammanhang än i den aktuella tvisten. I avgörandet angavs att beslutet om förbehåll fick överklagas särskilt.
Ullareds överklagade beslutet till hovrätten och begärde att förbehållet skulle upphävas. Smith motsatte sig ändring och yrkade att överklagandet skulle avvisas med hänvisning till att beslut om förbehåll som uppställs enligt rättegångsbalken endast får överklagas i samband med dom eller slutligt beslut i målet.
Hovrätten har funnit att tingsrättens beslut fick överklagas särskilt enligt 6 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och har därför avslagit yrkandet om avvisning. Hovrätten har upphävt tingsrättens beslut om förbehåll.
Frågan i målet är om beslutet om förbehåll får överklagas särskilt eller endast i samband med dom eller slutligt beslut i målet.
Grundläggande regler om överklagande av beslut angående utlämnande av allmän handling finns i 2 kap. 19 § TF. Av denna bestämmelse och vissa kompletterande bestämmelser i 6 kap.offentlighets- och sekretesslagen framgår att ett beslut om utlämnande genom vilket en myndighet uppställt ett förbehåll för utlämnande får överklagas särskilt (se 6 kap. 7 § första stycket 2). Enligt denna ordning har endast den som har begärt att få ta del av handlingen (sökanden) rätt att överklaga, vilket har motiverats med skyndsamhetskravet som ofta anses ha avgörande betydelse när offentlighetsprincipen ska tillämpas (se prop. 1975/76:160 s. 203 f.).
Ett avslag på en begäran att få uppgifter utlämnade eller ett beslut om förbehåll som meddelas enligt någon annan författning än tryckfrihetsförordningen eller offentlighets- och sekretesslagen kan dock inte överprövas enligt 6 kap. 7 §. Detta innebär att beslut som fattas enligt t.ex. rättegångsbalken eller med stöd av allmänna rättsprinciper inom förvaltningsförfarandet inte prövas enligt denna bestämmelse (jfr ”Video--banden” NJA 2002 s. 433 och RÅ 2001 ref. 27).
Den som är part i ett mål eller ett ärende hos domstol har på grund av rätten till insyn i handläggningen rätt att ta del av handlingar och annat material i målet eller ärendet. Partsinsynsrätten syftar bl.a. till att tillgodose partens behov av insyn för att kunna utföra sin talan i målet eller ärendet. Insynsrätten har ansetts utgöra en så grundläggande rättssäkerhetsprincip att den inte uttryckligen har slagits fast i rättegångsbalken.
I 10 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen regleras vad som gäller vid en konflikt mellan olika sekretessregler och rätten till partsinsyn. Av bestämmelsens första stycke framgår att sekretess inte hindrar att en part i mål eller ärende hos domstol eller myndighet – med utnyttjande av partsinsynen – tar del av en handling eller annat i målet eller ärendet. Bestämmelsen i sig ger emellertid inte någon rätt till insyn utan denna rätt måste i stället följa av t.ex. rättegångsbalken eller andra förfarandebestämmelser (se prop. 2016/17:68 s. 35 f. och s. 67).
Partsinsynen kan dock begränsas i vissa fall. Undantag från rätten till partsinsyn kan enligt 10 kap. 3 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen göras endast om det med hänsyn till ett allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att materialet inte röjs. I bestämmelsens andra stycke anges att sekretess aldrig hindrar part att ta del av dom eller beslut i mål eller ärende och att sekretess inte heller kan begränsa en parts rätt enligt rättegångsbalken att få ta del av alla omständigheter som läggs till grund för avgörande av ett mål eller ärende.
HD har i rättsfallet ”Bildfilerna I” NJA 2008 s. 634 konstaterat att ett avgörande som innefattar en tillämpning av den rätt till partsinsyn som följer av rättegångsbalken inte kan anses utgöra en prövning enligt tryckfrihetsförordningens eller offentlighets- och sekretesslagens bestämmelser om utlämnande av allmänna handlingar. Ett sådant beslut ska i stället överklagas enligt den ordning som följer av rättegångsbalken (jfr 49 kap. 3 § och 54 kap. 5 § RB).
Rätten att ta del av allmänna handlingar enligt 2 kap. TF påverkas inte av rätten till partsinsyn enligt rättegångsbalken. Även den som är part kan alltså begära att få ut en handling enligt tryckfrihetsförordningen i stället för enligt rättegångsbalken. Eftersom partsinsynen ger en mer vidsträckt rätt till insyn kan dock domstolen, så länge inget annat anges, i regel utgå från att en part vill få frågan om utlämnande av en handling prövad enligt rättegångsbalken (se ”Videobanden” samt prop. 2016/17:68 s. 82 och 112).
I 10 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen regleras möjligheten att ställa upp förbehåll när sekretessbelagda uppgifter lämnas ut till en part. Tidigare ansågs det inte möjligt att uppställa ett sådant förbehåll i ett förfarande enligt rättegångsbalken, eftersom det saknades bestämmelser där som medgav en sådan inskränkning (se ”Videobanden” och ”Bildfilerna II” NJA 2008 s. 883). Genom en lagändring 2017 infördes dock ett nytt tredje stycke i 6 kap. 1 § RB som medger att förbehåll uppställs även i ett förfarande enligt rättegångsbalken.
Lagtekniskt har denna ändring genomförts genom att det uttryckligen i 6 kap. 1 § tredje stycket RB anges att en parts rätt att fritt förfoga över sådana sekretessbelagda uppgifter som parten har rätt att ta del av enligt rättegångsbalken kan förenas med ett förbehåll i enlighet med 10 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen. I 4 § har också införts ett nytt andra stycke av vilket följer att ett förbehåll som meddelas enligt 6 kap. 1 § RB aldrig får innebära ett förbud för parten att ta del av själva handlingen (jfr prop. 2016/17:68 s. 92 f.).
Av lagtextens utformning och ordalydelsen i 10 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen framgår alltså att ett förbehåll som uppställs vid ett utlämnande med stöd av 6 kap. 1 § RB görs enligt rättegångsbalken. Ett beslut om ett sådant förbehåll innebär också en tillämpning av den rätt till partsinsyn som följer av rättegångsbalken och kan därför inte anses uppställt enligt någon annan ordning (se ”Bildfilerna I”, ”Video-banden” och SOU 2010:14 s. 392; jfr även prop. 2016/17:68 s. 113).
Det sagda innebär att 6 kap. 7 § offentlighets- och sekretesslagen inte är tillämplig vid ett överklagande av ett förbehåll som uppställs efter utnyttjande av den rätt till partsinsyn som följer av rättegångsbalken (jfr p. 6). Ett beslut om sådant förbehåll i ett pågående mål enligt rättegångsbalken får därför överklagas endast i samband med dom eller slutligt beslut i målet (jfr p. 10 och 49 kap. 3 § andra stycket RB).
Av tingsrättens beslut framgår att förbehållet har uppställts enligt rättegångsbalken i ett pågående förfarande och har därmed inneburit en tillämpning av den rätt till partsinsyn som följer av rättegångsbalken. Beslutet är därför ett beslut under rättegång som endast får överklagas i samband med dom eller slutligt beslut i målet. Hovrätten borde därför inte ha prövat Ullareds överklagande i sak utan i stället avvisat detta. På grund härav ska hovrättens beslut undanröjas och Ullareds överklagande avvisas.
HD undanröjer hovrättens beslut och avvisar Ullareds Teknik AB:s överklagande.
HD (justitieråden Houston, Allen, Martin, Murphy och Harris, referent) meddelade den 5 oktober 2021 slutligt beslut i enlighet med betänkandet.