Invändning att fråga om bygglov inte varit föremål för domstolsprövning (avslag)
Not 42. Ansökan av T.H. om rättsprövning av beslut ang. bygglov. - Byggnadsnämnden i Halmstads kommun beslutade den 10 november 1999 att bevilja IS Halmia bygglov för uppförande av en omklädningsbyggnad, för anordnande av en parkeringsplats och för anläggande av två fotbollsplaner på fastigheten Fyllinge 20:393. T.H. och flera andra grannar överklagade beslutet hos Länsstyrelsen i Hallands län. De gjorde därvid bl.a. gällande att utökningen av fotbollsverksamheten på platsen skulle komma att medföra sådana betydande påverkningar på omgivningen i form av bullerstörningar, ökad trafik m.fl. olägenheter, att kommunen varit skyldig att detaljplanelägga området. T.H. gjorde därutöver för sin del också gällande att bygglovet var lagstridigt eftersom det medgav byggrätt inom strandskyddat område. Länsstyrelsen avslog överklagandena. Sedan länsstyrelsens beslut överklagats hos Länsrätten i Hallands län fann domstolen att överklagandet innefattade en fråga som det ankom på regeringen att avgöra. Länsrätten beslutade därför med stöd av 14 a § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar att överlämna målet till Kammarrätten i Göteborg. Kammarrätten beslutade i sin tur att med eget yttrande överlämna målet till regeringen, som avslog överklagandet. - T.H. begärde rättsprövning av regeringens beslut och yrkade att Regeringsrätten skulle återförvisa ärendet till länsrätten för prövning i sak. Som grund för sitt yrkande anförde T.H. endast att han i strid med artikel 6.1 i Europakonventionen inte erhållit någon prövning i domstol avseende sina civila rättigheter. -Regeringsrätten (2003-03-13, Craig, Jarvis, Hall, Clay, Wilson): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Av 1 § lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut framgår att Regeringsrätten på ansökan av enskild part i ett sådant förvaltningsärende hos regeringen som rör något förhållande som avses i 8 kap.2 eller 3 §regeringsformen skall pröva om avgörandet i ärendet strider mot någon rättsregel på det sätt som sökanden angett eller som i övrigt klart framgår av omständigheterna i ärendet. Rättsprövningen innefattar, förutom ren lagtolkning, även sådana frågor som faktabedömning och bevisvärdering samt frågan om beslutet strider mot kraven på saklighet, opartiskhet och allas likhet inför lagen. Prövningen omfattar också fel i förfarandet som kan ha påverkat utgången i ärendet. Om de tillämpade rättsreglerna är så utformade att myndigheten har en viss handlingsfrihet vid sitt beslutsfattande omfattar rättsprövningen frågan om beslutet ryms inom handlingsfriheten (prop. 1987/88:69 s. 23-25 och 234). - Rättsprövningsinstitutet har tillkommit för att uppfylla kravet på domstolprövning enligt Europakonventionen beträffande sådana förvaltningsärenden som annars inte skulle komma att prövas av en domstol. Den domstolsprövning T.H. efterlyser kommer således till stånd genom Regeringsrättens handläggning av förevarande mål. Regeringens beslut kan därför inte anses strida mot någon rättsregel på det sätt som han angett. Det framgår inte heller klart av omständigheterna i ärendet att beslutet på annat sätt strider mot någon rättsregel. Regeringens beslut skall därför stå fast. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten förklarar att regeringens beslut skall stå fast. (fd II 2003-02-19, Harris)