Handlingar från ett tidigare enskilt ägt bolag, vilka efter det att bolaget övertagits av kommunen förvarades hos ett annat kommunalt bolag, har ansetts vara allmänna, oaktat handlingarna var tillkomna innan kommunen fick ett rättsligt bestämmande inflytande över bolagen.
I skrivelse den 25 februari 1997 till Eriksbergs Förvaltnings AB begärde L-G.S. att få ta del av handlingar från det helägda dotterbolaget HB Sörhallen Väst, som avsåg resor, konferenser och representation åren 1987-1990.
Eriksbergs Förvaltnings AB (1997-02-26) avslog framställningen och yttrade. För perioden t.o.m. 1990 fanns delägare i HB Sörhallen Väst som varken då eller nu omfattas av offentlighetsprincipen. - De begärda uppgifterna avser affärs- och driftsförhållanden för enskild som trätt i affärsförbindelse med oss under sedvanliga kommersiella förutsättningar. De resor, konferenser och den representation som gjorts har skett med utgångspunkt från affärsmässiga bedömningar av parterna i den gemensamma verksamheten. - Vid förfrågan har berörda företag motsatt sig ett utlämnande av uppgifterna, eftersom en sådan åtgärd bedöms medföra skada för dem. - Enligt vår mening finns det fog för deras ståndpunkt. - Med stöd av 8 kap. 10 § sekretesslagen (1980:100) avslås Er begäran att ta del av handlingar för HB Sörhallen Väst avseende perioden 1987-1990.
L-G.S. överklagade och vidhöll sin begäran. Han yrkade i andra hand att handlingarna skulle lämnas ut sedan uppgifter om namn tagits bort på utomstående deltagare, dvs. utöver verkställande direktören i och personal från Eriksbergs Förvaltnings AB. Han anförde bl.a. följande. Enligt hans mening innehöll de begärda handlingarna inte uppgifter av typen "affärs- och driftförhållanden". Aktiebolagets agerande att hos de tidigare ägarna "fråga om handlingarna kan lämnas ut" var felaktigt och stred mot offentlighetsprincipen. Om en handling är sekretessbelagd skall bara prövas av den förvaltning eller motsvarande där handlingen finns eller är upprättad och inte av andra utomstående personer/bolag.
Eriksbergs Förvaltnings AB framhöll i ett yttrande till kammarrätten att beslutet att inte lämna ut de begärda handlingarna var fattat av verkställande direktören i bolaget där handlingarna förvarades.
Kammarrätten i Göteborg (1997-04-10, Delacruz, Hardy, referent, Rios) yttrade: Enligt 15 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) får talan hos kammarrätten föras endast mot beslut varigenom myndighet har avslagit enskilds begäran att få ta del av handling. - Ett handelsbolag kan i vissa fall omfattas av offentlighetsprincipen i tryckfrihetsförordningen, TF. Enligt 1 kap. 9 § första stycket sekretesslagen skall vad som föreskrivs i TF om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar också gälla handlingar hos bl.a. handelsbolag där kommuner utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Sådana bolag skall vid tillämpningen av sekretesslagen jämställas med myndighet. - Av andra stycket punkt 3 i paragrafen framgår att kommuner skall anses utöva ett rättsligt bestämmande inflytande om de ensamma eller tillsammans utgör samtliga obegränsat ansvariga bolagsmän i ett handelsbolag. Vid tillämpningen av bestämmelsen skall inflytande som utövas av en juridisk person över vilken en kommun bestämmer på det sätt som anges i punkten 3 anses utövat av kommunen. - Enligt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna trädde den nyinförda 1 kap. 9 § sekretesslagen i kraft den 1 januari 1995. Enligt punkten 3 av övergångsbestämmelserna skall bestämmelserna i 15 kap. 7 § om överklagande inte tillämpas på beslut som har meddelats före ikraftträdandet enligt 1 eller 2. - Före den 1 januari 1995 var varken 2 kap. TF, som reglerar allmänna handlingars offentlighet, eller sekretesslagen direkt tillämpliga på kommunala företag. Bestämmelserna tillämpades emellertid indirekt genom att kommunfullmäktige enligt föreskrifterna i 3 kap.17 och 18 §§kommunallagen i vissa fall skulle besluta om eller se till att företagen skulle tillämpa grunderna för allmänna handlingars offentlighet enligt 2 kap. TF och sekretesslagen. De kommunala företagens handlingar blev dock inte härigenom att betrakta som allmänna handlingar. Beslutet innebar endast att företagen skulle ha TF:s och sekretesslagens bestämmelser som förebilder när de bedömde en framställning från någon om att få ta del av företagens handlingar. Ett utlämnande av handlingar från kommunala företag grundade sig således på att företagen frivilligt åtog sig ett sådant utlämnande. - Kammarrätten har i ett annat mål som gäller en begäran att få ut handlingar i HB Sörhallen Väst inhämtat bl.a. följande. Handelsbolaget ägdes före den 15 november 1988 av Eriksbergs Förvaltnings AB till 51 procent, av Riksbyggen till 30 procent och av Fastighets AB Elektra till 19 procent. Efter den 15 november 1988 köpte Fastighets AB Eriksberg Sörhallen Riksbyggens andelar. Den 30 januari 1989 köpte Fastighets AB Eriksberg Sörhallen även Elektras andelar och sedan sistnämnda dag har Eriksbergs Förvaltnings AB ägt 51 procent av andelarna och Fastighets AB Eriksberg Sörhallen 49 procent. Eriksbergs Förvaltnings AB överläts till Göteborgs kommun den 29 mars 1996. Tidigare ägdes bolaget av Förvaltnings AB Stattum, som sorterar under Näringsdepartementet, till 55 procent och av Celsius AB (publ.) till 45 procent. - Som framgår av det sagda har HB Sörhallen Väst visserligen ägts av Eriksbergs Förvaltnings AB och Fastighets AB Eriksberg Sörhallen fr.o.m. den 30 januari 1989. Med hänsyn till att Eriksbergs Förvaltnings AB inte övertagits av Göteborgs kommun förrän den 29 mars 1996 har kommunen dock inte utövat det rättsligt bestämmande inflytandet enligt 1 kap. 9 § andra stycket 3 sekretesslagen i handelsbolaget förrän fr.o.m. sistnämnda dag. - Övergångsbestämmelserna ger inget besked om i vilken mån 1 kap. 9 § sekretesslagen skall tillämpas på handlingar som upprättats (eller inkommit) till ett bolag redan före ikraftträdandet. I praxis har dock fastslagits att handlingar som upprättats hos ett kommunalt bolag före ikraftträdandet omfattas av de nya bestämmelserna. I förevarande mål begärs emellertid att handlingar som upprättats hos ett icke kommunalt bolag skall lämnas ut sedan bolaget övergått i kommunal ägo. - Syftet med offentlighetsprincipen är i första hand att allmänheten skall få insyn i myndigheternas verksamhet. Enligt 2 kap. 3 § TF är en handling allmän om den enligt vissa regler är att anse som inkommen till eller upprättad hos myndighet. Enligt 11 § 3 samma kapitel är en handling inte allmän om den från enskild har tillförts allmänt arkiv uteslutande för förvaring och vård eller forsknings- och studieändamål. Av 22 § bokföringslagen följer att räkenskapsmaterial skall bevaras under minst tio år. - Kammarrätten finner övervägande skäl tala för att handlingar, som inkommit till eller upprättats hos ett icke kommunalt bolag, inte kan anses bli allmänna handlingar enbart av den orsaken att bolaget överlåts till en kommun. - De av L-G.S. efterfrågade handlingarna kan således enligt kammarrättens mening inte anses utgöra allmänna handlingar eftersom de tillkommit före räkenskapsåret 1996, då HB Sörhallen Väst blev kommunägt. - Hans begäran i kammarrätten kan därför inte bifallas. - Kammarrätten avslår överklagandet.
L-G.S. överklagade hos Regeringsrätten. Han anförde bl.a. följande. De begärda handlingarna ägdes och disponerades helt av Eriksbergs Förvaltnings AB som till 100 procent var ägt av kommunen. Därmed borde kraven för att handlingarna skulle anses offentliga vara uppfyllda. De begärda handlingarna var inte att jämställa med arkivmaterial som tillförts bolaget enbart för förvaring. Det fanns heller ingenting i sekretesslagen (1980:100) eller TF, som gav utrymme för att inskränka insynen i handlingar hos kommunalt bolag eller förvaltning med hänsyn till varifrån handlingarna kommer eller har sitt ursprung.
Prövningstillstånd meddelades.
Eriksbergs Förvaltnings AB avgav yttrande i målet och anförde bl.a. följande. De aktuella handlingarna upprättades i ett privatägt handelsbolag som vid tiden för handlingarnas upprättande var undantaget all offentlig insyn i form av allmänhetens rätt att ta del av handlingar. Med denna vetskap kunde handlingar som styrelseprotokoll med känslig information av kommersiellt värde upprättas utan att man i bolaget behövde reflektera över huruvida informationen skulle vara föremål för allmänhetens insyn. Utifrån perspektivet att offentlighetsprincipen har sin grund i allmänhetens anspråk på insyn i myndighetens verksamhet skulle det synas mycket märkligt att allmänheten överhuvudtaget skulle kunna ha anspråk på insyn i de privata bolagens verksamhet blott av den omständigheten att bolagen senare kommer i kommunal ägo. Att privaträttsliga subjekt skulle retroaktivt smittas av en offentligrättslig regelmassa på så sätt att handlingar upprättade hos det privaträttsliga subjektet blev allmänna handlingar genom att detta kom i kommunal ägo måste strida mot såväl intentionerna med offentlighetsprincipen som 1 kap. 9 § sekretesslagen.
Regeringsrätten (1998-02-25, Rios, Harrison, Mccoy, Gonzalez, Vang) yttrade: Skälen för Regeringsrättens avgörande. Enligt 1 kap. 9 § sekretesslagen skall vad som föreskrivs i TF om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar också gälla handlingar hos aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Sådana bolag, föreningar och stiftelser skall vid tillämpningen av sekretesslagen jämställas med myndighet. Av 2 kap. 3 § TF framgår att en handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt 6 eller 7 § samma kapitel i TF är att anse som inkommen till eller upprättad hos myndigheten. Bestämmelserna i 1 kap. 9 § sekretesslagen infördes genom lagändring år 1993 och trädde i kraft den 1 januari 1995. De övergångsbestämmelser som meddelades i anslutning härtill gäller särskilda frågor som inte berörs i förevarande mål.
Bestämmelserna i 1 kap. 9 § sekretesslagen innebär att vad som föreskrivs i 2 kap. TF i aktuella delar skall gälla för bolagen fr.o.m. den dag då kommunen utövar ett rättsligt bestämmande inflytande över dem, dvs. den 29 mars 1996. Fr.o.m. den dagen är således TF:s och sekretesslagens bestämmelser tillämpliga på bolagens handlingar, vilket innebär att handlingarna är allmänna om de förvaras hos bolagen och är att anse som inkomna till bolagen eller upprättade hos dem i enlighet med vad som sägs i 2 kap. 6 och 7 §§ TF. Den omständigheten att handlingarna inkommit under en tid då kommunen inte ägde bolagen saknar självständig betydelse. L-G.S. har hos aktiebolaget begärt att få ta del av handlingar i HB Sörhallen Väst som avser resor, konferenser och representation åren 1987-1996. Såvitt framkommit är de aktuella handlingarna av den karaktären att de antingen är inkomna till eller upprättade hos aktiebolaget. I den mån hinder inte möter enligt någon bestämmelse i sekretesslagen skall de således lämnas ut.
Eriksbergs Förvaltnings AB synes ha prövat handlingarna som allmänna och har därvid gjort en sekretessprövning enligt 8 kap. 10 § sekretesslagen. Med hänsyn härtill finner Regeringsrätten att kammarrättens dom skall upphävas och målet återförvisas till kammarrätten för sekretessprövning.
Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver kammarrättens dom och återförvisar målet till kammarrätten för ny handläggning.