Sekretess. Tingsrätten har till part lämnat ut processmaterial med förbehåll enligt offentlighets- och sekretesslagen. Hovrätten har ansett att det, i likhet med vad som gällde under sekretesslagens tid, i en sådan situation inte är möjligt att förordna om förbehåll och upphävt förordnandet.
I ett vid Göteborgs tingsrätt handlagt mål mellan H-bolaget och J.E. angående återbetalning av redovisningsmedel yrkade J.E. att tingsrätten skulle förordna om sekretess avseende leverantörsfakturor (tingsrättens aktbilaga 60) då dessa innefattade uppgifter om hans pris- och avtalsvillkor med leverantörer samt om hans affärsförhållanden i övrigt. J.E. anförde att röjande av dessa uppgifter skulle vara till allvarlig skada för såväl hans som berörda leverantörers affärsverksamhet.
Tingsrätten (rådmannen Wallace) anförde i beslut den 8 december 2009 följande.
Tingsrätten får med stöd av 36 kap. 2 § sekretesslagen (2009:400) förordna om sekretess för uppgift om enskilds affärs- eller driftsförhållanden om det kan antas att den som uppgiften rör lider avsevärd skada om uppgiften röjs.
Tingsrätten bedömer att de uppgifter som framgår av aktbilaga 60 angående vilka villkor och rabatter som J.E. erhåller från sina leverantörer typiskt sett är känsliga ur konkurrenssynpunkt. Det kan därför antas att J.E. skulle lida avsevärd skada om uppgifterna röjs. Tingsrätten förordnar därför om sekretess avseende aktbilaga 60 med stöd av nämnda bestämmelse.
H-bolaget har som part rätt att ta del av uppgifterna i målet. Tingsrätten förordnar därför med stöd av 10 kap. 14 § nämnda lag att H-bolaget får ta del av handlingarna med förbehåll att bolaget inte får lämna uppgiften vidare till annan och inte heller utnyttja uppgiften i annat sammanhang än i aktuellt mål.
H- bolaget överklagade beslutet och yrkade att tingsrättens förordnande om förbehåll hävs.
J.E. motsatte sig ändring av tingsrättens beslut.
Hovrätten (hovrättslagmannen Mays samt hovrättsråden Mcfarland och Valenzuela) anförde i beslut den 12 februari 2010 följande.
Tingsrätten har, som utgångspunkt för beslutet om förbehåll, ansett att sekretess enligt 36 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (OSL) gäller för de aktuella uppgifterna.
När en myndighet enligt 10 kap. 3 § OSL lämnar en sekretessbelagd uppgift till en enskild part m.fl. i ett mål eller ärende, får myndigheten enligt 4 § samma kap. göra ett förbehåll som inskränker mottagarens rätt att lämna uppgiften vidare eller utnyttja uppgiften. Av nämnda 3 § andra stycket framgår dock att sekretess inte innebär någon begränsning i en parts rätt enligt rättegångsbalken att få del av alla omständigheter som läggs till grund för avgörande av mål eller ärende. När ett utlämnande av den aktuella uppgiften sker till part med stöd av rättegångsbalkens regelsystem kan utlämnandet inte förenas med förbehåll av sådant slag som nyss nämnts (se t.ex. NJA 2002 s. 433 och RH 1999:77). Det sagda gällde även under den numera upphävda sekretesslagens tid och har inte ändrats genom OSL.
De av J.E. ingivna handlingarna, som fogats till hans stämningsansökan, har åberopats som bevisning i målet och utgör därmed processmaterial. Av 42 kap. 5 § andra stycket rättegångbalken följer att bolaget har rätt att ta del av handlingarna. Mot bakgrund av vad som anförts ovan saknas det rättslig grund att göra ett sådant förbehåll som tingsrätten förordnat om.
Hovrätten upphäver det som tingsrätten har förordnat om förbehåll.
Hovrättens beslut meddelat: den 12 februari 2010.
Mål nr: Ö 4877-09.
Lagrum: 10 kap.3 och 4 §§offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).
Rättsfall: NJA 2002 s. 433; RH 1999:77.