Dom den 19 juni 2017 i mål 6569-16
Bakgrund
Var och en har rätt att hos myndigheter ta del av allmänna handlingar förutsatt att handlingarna inte omfattas av sekretess. En handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och är att anse som inkommen dit eller upprättad där. Ett meddelande som har lämnats in till en myndighet endast för offentliggörande i periodisk skrift som ges ut av myndigheten anses dock inte som en allmän handling. Den som tagit befattning med tillkomsten eller utgivningen av en sådan skrift omfattas av tystnadsplikt och får inte röja vem som lämnat in meddelandet.
Havs- och vattenmyndigheten ger ut den periodiska tidskriften Hav och vatten.
M.P. begärde att få ta del av myndighetens automatiserade förteckning över inkommande e-post – den s.k. e-postloggen – till tidskriftens redaktion den 12 augusti 2016. Han begärde även att få ta del av motsvarande logg över utgående e-post den 15 augusti 2016.
Havs- och vattenmyndigheten avslog hans begäran såvitt avsåg förteckningen över inkommande e-post. Förteckningen innehöll uppgifter om avsändaren av ett meddelande med ett tips till tidskriften och beslutet motiverades med att handlingen därmed inte var allmän och att uppgifterna även omfattades av tystnadsplikt. När det gällde förteckningen över utgående e-post uppgav myndigheten att det inte fanns någon sådan handling hos myndigheten.
M.P. överklagade beslutet hos kammarrätten som avslog överklagandet. I likhet med Munoz och vattenmyndigheten ansåg kammarrätten att förteckningen över inkommande e-post inte var att anse som en allmän handling. Vad avsåg förteckningen över utgående e-post fann kammarrätten inte skäl att ifrågasätta myndighetens uppgift att någon sådan handling inte förvarades hos myndigheten.
Yrkanden m.m.
M.P.             överklagar och vidhåller sin begäran.
Rättslig reglering m.m.
Bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet finns i 2 kap.tryckfrihetsförordningen.
Av 1 § och 2 § andra stycket framgår att var och en har rätt att ta del av allmänna handlingar och att varje begränsning av denna rätt ska anges noga i bestämmelse i en särskild lag eller i annan lag som den särskilda lagen hänvisar till. Den särskilda lag som avses är offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).
En handling är enligt 3 § första stycket allmän om den förvaras hos en myndighet och är att anse som inkommen dit eller upprättad där. Ett meddelande eller annan handling som har lämnats in till eller upprättats hos en myndighet endast för offentliggörande i periodisk skrift som ges ut av myndigheten är dock enligt 11 § första stycket 2 inte en allmän handling.
Av 7 § andra stycket 1 framgår att diarium, journal samt sådant register eller annan förteckning som förs fortlöpande anses upprättad när handlingen har färdigställts för anteckning eller införing. I RÅ 1998 ref. 44 fann Högsta förvaltningsdomstolen att datalagrade förteckningar över in- och utgående e-post omfattades av denna bestämmelse och att förteckningarna var allmänna handlingar. Att de i förteckningarna omnämnda meddelandena kanske inte alltid var att betrakta som allmänna handlingar förändrade enligt domstolen inte förteckningarnas karaktär.
I 3 kap.tryckfrihetsförordningen finns bestämmelser om rätt till anonymitet.
Av 1 § följer att den som lämnat meddelande för offentliggörande i tryckt skrift inte är skyldig att låta sitt namn publiceras i skriften. Vidare gäller enligt 3 § första stycket tystnadsplikt för den som har tagit befattning med framställningen av en skrift beträffande vem som lämnat ett sådant meddelande.
Den i målet aktuella förteckningen över inkommande e-post är, såvitt framkommit, av det slag som prövades av Högsta förvaltningsdomstolen i RÅ 1998 ref. 44 och utgör således en allmän handling. Den omständigheten att det i förteckningen omnämnda meddelandet omfattas av 2 kap. 11 § första stycket 2 tryckfrihetsförordningen och därmed inte är en allmän handling påverkar inte förteckningens karaktär.
Mot denna bakgrund och då det inte finns någon bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen som tar sikte på den nu aktuella situationen ska förteckningen lämnas ut till M.P. Det förhållandet att uppgifter i förteckningen omfattas av tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § första stycket tryckfrihetsförordningen påverkar inte myndighetens skyldighet att lämna ut förteckningen.
Såvitt gäller förteckningen över utgående e-post gör Högsta förvaltningsdomstolen samma bedömning som kammarrätten. Överklagandet ska därför avslås i denna del.
Högsta förvaltningsdomstolen bifaller överklagandet såvitt avser förteckningen över inkommande e-post den 12 augusti 2016 och förordnar att Munoz och vattenmyndigheten ska lämna ut handlingen.
Högsta förvaltningsdomstolen avslår överklagandet i övrigt.
I avgörandet deltog justitieråden                 Hanna, Moreno, Weiss, Askersjö             och                 Gäverth.             Föredragande var justitiesekreteraren Nolan.
Kammarrätten i Göteborg      
           (2016-11-02, Clark, Martin och Sigte):
Av RÅ 1998 ref. 44 framgår att förteckningar över in- och utgående e-postmeddelanden (s.k. e-postloggar) kan vara att betrakta som förvarade             och upprättade hos en myndighet på det sätt som avses i 2 kap. 3 § andra             stycket och 2 kap. 7 § andra stycket 1 tryckfrihetsförordningen även om de i förteckningarna             omnämnda meddelandena inte alltid är att betrakta som allmänna             handlingar. Att en e-postlogg aldrig skulle kunna omfattas av någon av de             undantagsbestämmelser som finns i 2 kap. 11 § tryckfrihetsförordningen framgår dock, enligt             kammarrättens mening, inte av avgörandet.
Vad avser förteckningen över inkomna e-postmeddelanden den 12 augusti             2016 gör kammarrätten följande bedömning. Av utredningen i målet             framgår att den begärda handlingen är förvarad och upprättad hos             myndigheten på det sätt som avses i 2 kap. 3 § andra stycket och 2 kap. 7 §             andra stycket 1 tryckfrihetsförordningen. Det framgår dock också att handlingen är en förteckning             över e-postmeddelanden som innehåller tips till Munoz och             vattenmyndighetens redaktion. Mot denna bakgrund, och med beaktande av             syftet med bestämmelsen i 2 kap. 11 § första stycket 2 tryckfrihetsförordningen, gör             kammarrätten bedömningen att förteckningen inte kan anses vara en allmän             handling. Överklagandet ska därmed avslås i denna del.
Vad avser förteckningen över utgående e-postmeddelanden den 15 augusti             2016 gör kammarrätten följande bedömning. Havs- och vattenmyndigheten             har uppgett att det inte finns någon sådan handling hos myndigheten. Det             har, enligt kammarrättens mening, inte kommit fram några skäl för att             ifrågasätta denna uppgift. Förteckningen är därmed inte förvarad hos             myndigheten på det sätt som avses i 2 kap. 3 § andra stycket tryckfrihetsförordningen.             Överklagandet ska därmed avslås även i denna del. – Kammarrätten avslår överklagandet.