Ärendet
I en anmälan till Polismyndigheten i Stockholms län den 20 november 1997 har Barnes uppgett att en reklambild av honom utan hans tillstånd publicerats i vissa tidskrifter. Såvitt kan förstås ingår bilden i en annons för ett företag som säljer måleriprodukter. S känner sig kränkt av det inträffade.
Anmälan jämte vissa handlingar har överlämnats hit av 2:a åklagarkammaren i Stockholm med begäran om besked om vem som skall svara för en ev. förundersökning i ärendet.
Justitiekanslerns behörighet som åklagare på det tryckfrihetsrättsliga området omfattar i princip endast sådana fall där ett tryckfrihetsbrott har begåtts i tryckt skrift. Härtill kommer att Justitiekanslern kan beivra vissa ordningsförseelser enligt tryckfrihetsförordningen (TF) samt sådana överträdelser som har med tystnadsplikts- och meddelarfrihetsregleringen att göra, jfr 7 kap. 3 och 4 §§ samt 9 kap. 2 § TF.
I detta ärende har satts ifråga huruvida ett visst förfarande med en bild av S är förenlig med lagen (1978:800) om namn och bild i reklam. Tryckfrihetsförordningen (jfr 1 kap. 3 §) anses inte ge fullt skydd åt t.ex. reklam och annonser i tryckt skrift där publiceringen har ett utpräglat kommersiellt syfte. I ett fall där innehållet i en annons kan bedömas vara brottsligt i något annat hänseende än som ett överskridande av yttrandefrihetens gränser kan ingripande således ske enligt allmän lag. En prövning kan alltså ske enligt bestämmelserna i lagen om namn och bild i reklam även om överträdelsen skett genom t.ex. en annons som publicerats i en tidskrift, jfr till det sagda t.ex. Axberger, Tryckfrihetens gränser s. 54 ff. och där gjorda hänvisningar.
En eventuell överträdelse av lagen om namn och bild i reklam innefattar emellertid inte något sådant brott som det ankommer på Justitiekanslern som åklagare att ta ställning till.
Handlingarna i ärendet återlämnas därför till Åklagarmyndigheten i Stockholm för den prövning som saken kan anses föranleda där.
Ärendet här avslutas.