Meningsskiljaktigheter i frågan om hur talan skall föras har inte ansetts utgöra tillräckligt skäl för byte av rättshjälpsbiträde.
I ett överklagat tvistemål begärde H.Y. att hovrätten skulle entlediga advokaten O.N. från hans uppdrag som rättshjälpsbiträde och i stället förordna någon annan advokat. Som skäl för sin begäran åberopade H.Y. att han saknade förtroende för O.N:s sätt att sköta hans talan. - O.N. tillstyrkte framställningen.
Svea hovrätt (1994-12-07, hovrättslagmannen Holloway, referent, hovrättsrådet Lloyd och t.f. hovrättsassessorn Phillips) lämnade H.Y:s framställning utan bifall med följande motivering.
Tillstånd till byte av biträde får enligt 21 § andra stycket rättshjälpslagen lämnas bara om djupgående motsättningar har uppstått mellan biträdet och den rättssökande eller om annars särskilda skäl föreligger.
När som i detta fall parten har förlorat i tingsrätten är det inte ovanligt att han skyller utgången av prövningen på rättshjälpsbiträdet. Denne har inte framlagt saken så som han borde och parten ville. Inte heller har rättshjälpsbiträdet tagit fasta på all den utredning som parten visste att anvisa. Kort sagt; att det gick som det gjorde berodde på att rättshjälpsbiträdet inte skötte målet på ett riktigt sätt. Därför bör denne entledigas och ett annat rättshjälpsbiträde förordnas i hovrätten.
I den situation som har beskrivits är det uppenbart att det föreligger en förtroendeklyfta mellan parten - den rättssökande - och rättshjälpsbiträdet. Frågan är om detta är tillräckligt för att framställningen om biträdesbyte skall bifallas, särskilt som ett bifall ofta medför en betydande kostnadsökning, inte för parten utan för det allmänna.
Enligt hovrättens mening måste för ett bifall till en framställning om biträdesbyte i ett allmänt tvistemål krävas åtskilligt mera än att parten har en annan uppfattning om hur målet skulle ha förts och framdeles skall föras för att så djupgående motsättningar skall anses vara för handen som avses i 21 § andra stycket rättshjälpslagen.