En i Sverige bosatt dansk medborgare uppbar en tjänstepension från Köpenhamns kommun. Fråga om denna pension skulle likställas med tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och därmed påverka pensionstagarens rätt till pensionstillskott.
J.P., född 1922, uppbar fr.o.m. maj 1987 folkpension i form av ålderspension och pensionstillskott. I beslut efter omprövning den 22 februari 1991 förklarade Kristianstads läns allmänna försäkringskassa att pensionstillskott inte skulle utgå, eftersom J.P. uppbar pension från Köpenhamns kommun.
J.P. överklagade och yrkade ändring av försäkringskassans beslut och att han skulle tillerkännas pensionstillskott. Han anförde därvid bl.a. att det inte var alla danska medborgare som fick denna danska pension till följd av lag, utan det var bara tjänstemän och likställda, som själva varit med och betalat genom åren.
Försäkringsrätten för Södra Sverige (1991-12-30, Blänning, Silva, Soto, referent) ändrade inte försäkringskassans beslut.
J.P. fullföljde sin talan till Försäkringsöverdomstolen.
Prövningstillstånd meddelades.
Riksförsäkringsverket medgav J.P:s yrkande att den pension som utbetalades till honom på grund av förvärvsarbete hos Köpenhamns kommun inte skulle minska hans pensionstillskott.
Målet överlämnades till Regeringsrätten den 1 juli 1995 med stöd av lagen (1993:574) om upphävande av lagen (1978:28) om Försäkringsöverdomstolen.
Regeringsrätten (1996-03-07, Sellers, Robinson, Cole, Holstad, Baekkevold) yttrade: Skälen för Regeringsrättens avgörande. Grundläggande regler om pensionstillskott finns i lagen (1969:205) om pensionstillskott. I lagens 1 § föreskrivs bl.a. att till folkpension i form av ålderspension utgår pensionstillskott. Av 3 § framgår att den som utöver folkpension har tilläggspension i form av ålderspension har rätt till pensionstillskott endast i den mån tilläggspensionen inte uppgår till belopp som följer av vissa andra paragrafer. I 17 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring föreskrivs att, i den mån regeringen så förordnar, från pension enligt samma lag skall avdragas pension enligt utländsk lagstiftning. Med stöd av detta bemyndigande har regeringen utfärdat förordningen (1979:131) om beräkning av folkpension i vissa fall. I förordningen föreskrivs att, vid beräkning av folkpensionsförmån enligt lagen om allmän försäkring, pension enligt utländsk lagstiftning likställs med tilläggspension enligt samma lag. Bestämmelsen i 17 kap. 5 § lagen om allmän försäkring är i sak oförändrad sedan lagens tillkomst. I lagens förarbeten uttalas angående bestämmelsen bl.a. att den ger möjlighet att utfärda särskilda bestämmelser till förhindrande av dubbelpensionering (prop. 1962:90 s. 373).
I målet är fråga om den pension J.P. uppbär enligt Köpenhamns kommuns pensionsreglemente (Pensionsvedtaegt af 23. april 1970 for Københavns Kommune) är en sådan pension som enligt 1979 års förordning vid beräkning av folkpensionsförmån skall likställas med tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring.
Av handlingarna i målet framgår följande. J.P., som är dansk medborgare, bosatte sig i Sverige den 1 maj 1984. Genom beslut den 1 april 1987 av Kristianstads läns allmänna försäkringskassa tillerkändes han från och med den 1 maj 1987 folkpension i form av ålderspension och pensionstillskott. Sedan han i april 1989 tillerkänts dansk tilläggspension, "Arbejdsmarkedets tillaegspension", beslöt försäkringskassan den 3 maj 1989 om vissa ändringar i hans pensionsförmåner. Bl.a. minskades pensionstillskottet med hänvisning till den danska tilläggspensionen. Den 6 december 1990 fattade försäkringskassan ett nytt beslut som efter omprövning bekräftades genom ett beslut den 22 februari 1991. Dessa båda beslut innebar bl.a. att pensionstillskott inte skulle utgå. Som skäl för detta hänvisade försäkringskassan till att J.P. uppbar den förutnämnda pensionen från Köpenhamns kommun.
J.P. har till stöd för sin talan anfört bl.a. Han kan inte förstå att en pension som han själv har sparat till för att trygga sin ålderdom skall orsaka att han blir fråntagen pensionstillskottet. Hans pension grundar sig på en stadga för staden Köpenhamn och inte på dansk lagstiftning. Det rör sig inte om en gratis ordning för alla som arbetar för kommunen. Den enskilda arbetstagaren betalar själv genom löneavdrag till pensionskassan efter den anställning han har och pensionen betalas ut efter samma kriterium. Systemet kan bäst jämföras med en pensionsförsäkring. J.P. har under hela perioden från den 20 april 1952 till den 1 maj 1983 betalat till pensionskassan för att säkra sin ålderdom.
Riksförsäkringsverket har i sitt yttrande förklarat att den pension som J.P. uppbär från Köpenhamns kommun inte utbetalas med stöd av dansk lagstiftning.
Regeringsrätten finner i likhet med Riksförsäkringsverket att den pension som J.P. uppbär från Köpenhamns kommun inte är en sådan pension som avses i förordningen (1979:131) om beräkning av folkpension i vissa fall. Pensionen skall alltså inte likställas med tilläggspension vid tillämpning av 3 § lagen om pensionstillskott.
Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver försäkringsrättens dom och förklarar, med ändring av försäkringskassans beslut, att den pension som J.P. uppbär från Köpenhamns kommun inte skall beaktas vid prövningen av frågan om hans rätt till pensionstillskott.
Regeringsrätten överlämnar målet till försäkringskassan för erforderlig handläggning.