När ett slutligt avgörande av ett mål vid tingsrätt, som delvis avsett en arbetstvist, överklagats bara i den del avgörandet inte avsett en arbetstvist, har Arbetsdomstolen enligt grunderna för 2 kap. 7 § andra stycket arbetstvistlagen överlämnat målet till behörig hovrätt (AD 1979 nr 147). Detta bör gälla i alla de fall då bara den eller de som vunnit målet i den del som avser arbetstvisten angripit tingsrättens slutliga avgörande. Att klaganden, som i sak inte fått överklaga domen i den del som avser arbetstvisten, i första hand yrkat att Arbetsdomstolen, med undanröjande av domen, ska återförvisa målet till tingsrätten, på grund av rättegångsfel, ger således inte anledning till någon annan bedömning.
M. Handelsbolag, N.H och M.S.K.
N.K.
N.K. yrkade vid tingsrätten att M. Handelsbolag samt N.H. och M.S.K., som är bolagsmän i handelsbolaget, (nedan benämnda M. Handelsbolag m.fl.) solidariskt skulle återbetala den köpeskilling som betalats för en rörelseöverlåtelse. Som grund för sin talan åberopade N.K. att avtalet om butiksöverlåtelse hade hävts. Därtill yrkade han att M. Handelsbolag m.fl. solidariskt skulle betala viss lön till honom för arbete som han utfört för M. Handelsbolag.
M. Handelsbolag m.fl. bestred talan.
M. Handelsbolag väckte genom genkäromål talan mot N.K. och yrkade att han, för det fall domstolen skulle finna att prestationerna rörande affärsöverlåtelsen skulle gå åter, att N.K. skulle betala skadestånd till handelsbolaget bl.a. till följd av försämringar i rörelsen.
Under målets handläggning i tingsrätten väcktes frågan av M. Handelsbolag m.fl. om N.K:s ombud, Pugh, varit jävig att uppträda som motpartsombud i tvisten, eftersom bolagsmannen N.H. vid ett tidigare skede hade sökt konsultation hos den advokatbyrå som Pugh då arbetade på. M. Handelsbolag m.fl. begärde med anledning därav att en utsatt huvudförhandling skulle ställas in. I beslut den 27 september 2022 avslog tingsrätten begäran om att ställa in huvudförhandlingen.
Genom dom den 24 november 2022 biföll tingsrätten N.K:s talan om att köpeskillingen från affärsöverlåtelsen skulle gå åter och att M. Handelsbolag m.fl. solidariskt skulle återbetala köpeskillingen till N.K. med ett visst avdrag för bifall i en del av genkäromålet. N.K:s talan avseende lönefordran bifölls inte.
M. Handelsbolag m.fl. har överklagat tingsrättens dom och yrkat att Arbetsdomstolen i första hand ska undanröja tingsrättens dom och återförvisa målet till tingsrätten samt ändra tingsrättens dom i fråga om rättegångskostnader. I andra hand har de yrkat att Arbetsdomstolen ska lämna N.K:s talan utan bifall. Som grund för yrkandet om återförvisning har de i huvudsak anfört att det förekommit ett allvarligt rättegångsfel i tingsrätten, eftersom det förelegat jäv för Edwards att uppträda som motpartsombud i målet.
Fråga har uppkommit om Arbetsdomstolen är behörig att ta upp överklagandet.
För att Arbetsdomstolen ska vara behörig att ta upp ett överklagande till prövning krävs att det är fråga om en arbetstvist. Med arbetstvist avses, förutom tvister om kollektivavtal, andra tvister som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare (1 kap. 1 § första stycket arbetstvistlagen). Frågorna om en tvist är en arbetstvist och om Arbetsdomstolen är behörig att ta upp ett överklagande ska domstolen pröva självmant. Finner Arbetsdomstolen att dit överklagat mål rätteligen skulle ha överklagats till en hovrätt, ska Arbetsdomstolen överlämna målet till vederbörande hovrätt (2 kap. 7 § andra stycket arbetstvistlagen). Gemensamt med en arbetstvist får under vissa förutsättningar handläggas även andra tvister som alltså inte är arbetstvister (1 kap. 1 § andra stycket arbetstvistlagen).
Huvudkäromålet vid tingsrätten bestod av två tvister, en lönefordran och en fordran på återbetalning av köpeskilling för överlåtelse av en rörelse. Genkäromålet avsåg ersättning för försämringar i den överlåtna rörelsen. Bara tvisten om lönefordran mellan N.K. och hans påstådda arbetsgivare M. Handelsbolag var en arbetstvist som ska handläggas enligt arbetstvistlagen. Tvisterna har handlagts och avgjorts gemensamt vid tingsrätten. Genom den överklagade domen bifölls bara sådana delar av huvudkäromålet som inte var en arbetstvist. Domen får anses innebära att den del av huvudkäromålet som var en arbetstvist ogillades.
I enlighet med av tingsrätten lämnad fullföljdshänvisning har svarandena i huvudkäromålet vid tingsrätten till Arbetsdomstolen överklagat domen och ett beslut under rättegången, som inte fått överklagas särskilt. M. Handelsbolag har emellertid vunnit målet i den del det avser en arbetstvist.
När ett slutligt avgörande av ett mål vid tingsrätt, som delvis avsett en arbetstvist, överklagats bara i den del avgörandet inte avsett en arbetstvist och tvisten i Arbetsdomstolen således inte till någon del varit att anse som en arbetstvist, har Arbetsdomstolen enligt grunderna för 2 kap. 7 § andra stycket arbetstvistlagen överlämnat målet till behörig hovrätt (AD 1979 nr 147). Detta bör, enligt Arbetsdomstolens mening, gälla i alla de fall då bara den eller de som vunnit målet i den del som avser arbetstvisten angripit tingsrättens slutliga avgörande. Att M. Handelsbolag, som i sak inte fått överklaga domen i den del som avser arbetstvisten, i detta fall i första hand yrkat att Arbetsdomstolen, med undanröjande av domen och ändring av ett beslut under rättegången, ska återförvisa målet till tingsrätten, på grund av rättegångsfel, ger således inte anledning till någon annan bedömning. Målet ska därför överlämnas till Hovrätten för Västra Sverige, som är behörig.
Arbetsdomstolen överlämnar målet till Hovrätten för Västra Sverige.
Ledamöter: Ford, referent, Jimenez och Knight. Enhälligt.