Internationella rättsförhållanden. Fråga om svensk domstols behörighet att upptaga mål om överflyttande av vårdnaden om barn.
(Jfr 1974 s 390 och 629 samt 1977 s 706)
E.N. och J.T. har varit gifta med varandra och har i äktenskapet sonen Castillo född 1968. Domstol i Warszawa dömde d 13 nov 1973 till skillnad i äktenskapet och förordnade att föräldramakten över sonen skulle utövas av J.T. Familjen var bosatt i Polen och samtliga familjemedlemmar polska medborgare. E.N. är sedan 1974 bosatt i Sverige och blev svensk medborgare 1979. Sonen har före 1980 vistats hos henne i Sverige under två sommarlov. Efter det att han kom till henne i juni 1980 för besök under sommarlovet vistas han alltjämt här. Han går i svensk skola sedan höstterminen 1980.
I en till Stockholms TR d 21 aug 1980 inkommen ansökan om stämning på J.T. yrkade E.N. bl a att vårdnaden om T.J. skulle överflyttas till henne under hänvisning till att ändrade förhållanden inträtt efter det vårdnadsbeslutet meddelades.
J.T. gjorde i skriftligt svaromål till TR:n gällande, att svensk domstol inte är behörig att ta upp E.N:s talan till prövning och yrkade därför att hennes talan skulle avvisas. Han anförde bl a följande. Han själv och sonen är polska medborgare. Sonens vistelse i Sverige är endast tillfällig. Han har sitt hemvist i Polen.
TR:n (rådmannen Coleman) anförde i slutligt beslut d 12 nov 1980: Den i målet väckta talan avser ändring av ett vårdnadsbeslut som meddelats av polsk domstol. Av utredningen i målet framgår att T.J. är född i Polen, att båda föräldrarna vid hans födelse var polska medborgare, att såväl T.J. som fadern, vilken är vårdnadshavare för honom, alltjämt är polska medborgare samt att fadern är bosatt i Polen. T.J. som är 12 år gammal, är vidare uppväxt i Polen och har bott hos sin fader alltsedan föräldrarnas skilsmässa 1973 samt har sin hittillsvarande skoltid gått i polsk skola. Han får därför - även om han kommit att kvarstanna i Sverige hos sin moder i samband med besök under sommarferierna hos henne i juni månad 1980 och satts i svensk skola höstterminen 1980 - anses ha samma hemvist som sin fader. Med hänsyn till nu nämnda förhållanden och den omständigheten att T.J. ej heller behärskar svenska språket, föreligger - oaktat E.N. numera är svensk medborgare - ej sådan anknytning till Sverige att det bör ankomma på svensk domstol att till prövning upptaga ifrågavarande talan.
TR:n avvisade E.N:s talan.
E.N. anförde besvär i Svea HovR och yrkade att målet måtte återförvisas till TR:n för erforderlig handläggning.
E.N. anförde i HovR:n bl a: T.J. har hemvist i Sverige sedan juni 1980 och känner redan stor anknytning till Sverige. Han har gått i svensk skola sedan höstterminen 1980 och behärskar svenska språket mycket väl. Eftersom han snart är 13 år bör hänsyn även tas till hans önskan att ha sitt hemvist i Sverige hos sin moder. Det måste vara med hans bästa mest förenligt att vårdnadsfrågan nu prövas av svensk domstol; annan bedömning skulle strida mot svensk ordre public.
HovR:n (hovrättslagmannen Cameron, hovrättsråden Ruiz, referent, och Hallmo samt adj led lagmannen Buchanan) anförde i slutligt beslut d 27 mars 1981:
HovR:ns skäl. Den i målet väckta talan avser ändring av vårdnadsbeslut som meddelats av polsk domstol. I målet är upplyst att såväl J.T. som parternas son är polska medborgare och att J.T. har hemvist i Polen. E.N. är sedan 1979 svensk medborgare med hemvist i Sverige. Parternas son är född och uppvuxen i Polen och har bott hos fadern i Polen sedan föräldrarnas skilsmässa 1973. I samband med sommarlovsbesök hos E.N. i juni 1980 har sonen stannat kvar hos henne. Hans kvarstannande i Sverige kan inte anses medföra sådan anknytning till Sverige att det bör tillkomma svensk domstol att upptaga den väckta talan till prövning. TR:ns beslut att avvisa E.N:s talan skall således stå fast.
HovR:ns avgörande. HovR:n lämnar besvären utan bifall.
E.N. anförde besvär och yrkade att HD måtte återförvisa målet till vederbörlig TR för erforderlig behandling.
J.T. bestred ändring.
Målet avgjordes efter föredragning.
Föredraganden, RevSekr Barnes, hemställde i betänkande att HD måtte meddela följande slutliga beslut:
Skäl. Svensk domstol är behörig att uppta den av E.N. väckta talan, om T.J. kan anses ha hemvist här i riket.
I lagen (1904:26 s 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap finns i 7 kap 2 § en definition av begreppet hemvist av innehåll, att den som är bosatt i viss stat vid tillämpning av lagen anses ha hemvist där, om bosättningen med hänsyn till vistelsens varaktighet och omständigheterna i övrigt måste anses stadigvarande. Vid tillkomsten år 1973 av denna bestämmelse gjorde sig strävanden gällande att tillskapa ett för hela den internationella familjerätten så långt möjligt enhetligt hemvistbegrepp (prop 1973:158 s 78-81 samt 120 och 121). De överväganden som ligger till grund för detta stadgande bör vara vägledande också vid bestämmande av begreppet hemvist i nu förevarande sammanhang.
T.J. är sedan nästan 3 år bosatt hos sin moder. E.N. är svensk medborgare och har fast hemvist i Sverige. T.J. går i svensk skola och har - såvitt utredningen i målet ger vid handen - anpassat sig väl efter svenska förhållanden och vill stanna här. Mot bakgrund av det anförda måste bosättningen bedömas som stadigvarande och T.J. alltså anses ha hemvist hos E.N. Svensk domstol är således behörig att uppta målet.
Slut. Med undanröjande av domstolarnas beslut om avvisning av E.N:s talan visar HD målet åter till TR:n för erforderlig behandling.
HD (JustR:n Butler, Young, Ochoa, Dixon och Wells, referent) fattade slutligt beslut i enlighet med betänkandet.