Begreppet ”utländsk medborgare” i 1 § lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader har ansetts inte omfatta den som vid sidan av ett utländskt medborgarskap även har svenskt medborgarskap.
J.E. ansökte om stämning mot If Skadeförsäkring AB (If). Efter att stämning utfärdats yrkade If, med stöd av lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader, att J.E. skulle ställa säkerhet för rättegångskostnader med 200 000 kr. J.E. bestred yrkandet.
Tingsrätten (tingsfiskalen Thomas) avslog yrkandet i beslut den 26 augusti 2010. I beslutet anfördes följande.
Om en utländsk medborgare som inte har hemvist här i landet vill väcka talan vid svensk domstol mot en svensk juridisk person ska han, på svarandens yrkande, ställa säkerhet för de rättegångskostnader som han genom lagakraftägande avgörande i målet kan bli skyldig att betala, se 1 § lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader.
Den aktuella skyldigheten omfattar endast utländska medborgare och alltså inte svenska medborgare, inte ens om de är bosatta utomlands och saknar tillgångar här i landet. Det finns enligt tingsrättens mening inte skäl att göra någon åtskillnad mellan personer som enbart innehar svenskt medborgarskap och personer som vid sidan av svenskt medborgarskap även innehar annat medborgarskap. Yrkandet om ställande av säkerhet ska därför lämnas utan bifall.
Yrkandet om ställande av säkerhet för rättegångskostnader lämnas utan bifall.
If överklagade tingsrättens beslut och yrkade att hovrätten skulle förelägga J.E. att ställa säkerhet för rättegångskostnader med 200 000 kr. Till stöd för sitt yrkande anförde If i huvudsak följande. Eftersom J.E. är amerikansk medborgare och bosatt i USA ingår han i den personkrets som enligt 1 § lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader är skyldiga att ställa säkerhet för rättegångskostnad. Något utrymme att beakta att J.E. även är svensk medborgare finns inte. Syftet med lagen är att säkerställa verkställigheten av en dom på betalningsskyldighet avseende rättegångskostnader. Eftersom J.E. är medborgare i USA innebär det att det i praktiken skulle vara omöjligt att verkställa en dom på betalningsskyldighet avseende rättegångskostnader mot honom. Syftet med lagen motverkas därför om J.E. inte föreläggs att ställa säkerhet.
J.E. bestred ändring. Han anförde bl.a. följande. Begreppet ”utländsk medborgare” kan rimligtvis inte tolkas på annat sätt än att avse en person som enbart innehar utländskt medborgarskap. En svensk medborgare - oavsett hemvist - kan aldrig bli skyldig att ställa säkerhet.
Hovrätten (hovrättsråden Jones och Nguyen samt hovrättsassessorn Barker, referent) meddelade prövningstillstånd och anförde i beslut den 5 april 2011 följande.
Enligt 1 § lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader (säkerhetslagen) ska utländsk medborgare, som inte har hemvist här i landet och som vill väcka talan vid svensk domstol mot en svensk juridisk person, på svarandens yrkande ställa säkerhet för de rättegångskostnader han kan bli skyldig att betala. Frågan i målet är hur begreppet ”utländsk medborgare” ska tolkas i förhållande till J.E., som innehar såväl svenskt som amerikanskt medborgarskap.
Eftersom frågan inte besvaras i säkerhetslagen och dess förarbeten bör ledning sökas i annan lagstiftning med liknande terminologi, exempelvis utlänningslagen (2005:716). I kommentaren till utlänningslagen (White och Haynes, Utlänningslagen - med kommentarer, nionde upplagan 2010, s. 63) konstateras att med ”utlänning” i utlänningslagen menas den som inte är svensk medborgare. Vidare uttalas att den som har både svenskt och utländskt medborgarskap, enligt gällande folkrättsliga principer, betraktas på samma sätt som den som endast har svenskt medborgarskap. Utlänningslagens bestämmelser kan alltså - enligt författarna - inte tillämpas på den som har både svenskt och utländskt medborgarskap.
Hovrätten finner att det finns skäl att anlägga samma synsätt i förhållande till säkerhetslagen. ”Utländsk medborgare” kan då inte omfatta personer som, liksom J.E., vid sidan av det utländska medborgarskapet även har svenskt medborgarskap. J.E. är därmed inte skyldig att ställa säkerhet för rättegångskostnader i målet och överklagandet ska därför avslås.
Hovrätten avslår överklagandet.
Hovrättens beslut meddelat: den 5 april 2011.
Mål nr: Ö 7236-10.
Lagrum: 1 § lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader.
Litteratur: White och Haynes, Utlänningslagen - med kommentarer, nionde upplagan 2010, s. 63.