Avdrag för realisationsförlust vid avyttring av aktier i s.k. utdelningsbolag
Not 107. Överklagande av Carr Cohen ang. inkomsttaxering 1989. -Länsrätten i Malmöhus län (1991-04-02, ordf. Richards) biföll inte Skattemyndighetens i Malmöhus län överklagande av taxeringsnämndens beslut rörande Roberts inkomsttaxering 1989. - Skattemyndigheten fullföljde sin talan. - Kammarrätten i Göteborg (1992-02-05, Stephens, Sullivan, Morse): Av handlingarna framgår att Carr Cohen den 15 juni 1988, med likviddag den 31 augusti 1988, genom förmedling av S-E-Banken som kommissionär förvärvade 2 000 aktier i Förvaltningsaktiebolaget Bolact (Bolact) för totalt 105 630 kr. Genom S-E-Banken sålde han den 2 september 1988 aktierna för 4 456 kr. Säljare av aktierna var Pharmacia AB och köpare NUP AB. Den 2 september 1988 uppbar han utdelning på aktierna med 95 600 kr. - I målet är vidare upplyst att Bolact, under namnet LKB-produkter AB, köptes av Pharmacia 1986. Genom avtal den 31 december 1987 och den 15 april 1988 överläts inkråmet i Bolact till Pharmacia till bokförda värden. Härefter var Bolact ett renodlat skalbolag vars enda tillgång bestod av en räntelös fordran på Pharmacia. Aktierna i Bolact överläts av Pharmacia den 15 juni 1988. Avtalet om överlåtelse undertecknades av företrädare för Pharmacia och av företrädare för S-E-Banken i kommission för annan. Substansvärdet per aktie var 50 kr 30 öre, vilket även var det pris som aktieköparna betalade exklusive transaktionskostnader. Köpeskillingen betalades den 31 augusti 1988. Samma dag betalade Pharmacia sin skuld till Bolact. Köpet finansierades genom att köpeskillingen för aktierna debiterades resp. aktieägares depåkonto i S-E-Banken och krediterades Pharmacias konto. Under tiden den 15 juni - 2 september 1988 ägdes aktierna i Bolact av 335 aktieägare. Aktierna förvärvades den 2 september 1988 av NUP, som är ett helägt dotterbolag till Beledsagaren AB. Substansvärdet per aktie var då efter utdelning 2 kr 50 öre. Aktierna avyttrades för 2 kr 25 öre per aktie. Den 30 juni 1988 fick Bolact samma styrelsesammansättning som NUP och Beledsagaren. Alla tre bolagen förvaltas av S-E-Banken. - Kammarrätten gör följande bedömning. - Carr Cohen har formellt köpt aktier i Bolact, uppburit utdelning på dem och därefter avyttrat aktierna. Enligt kammarrättens mening bör dock transaktionerna med aktierna skattemässigt bedömas i ett sammanhang. Vid bedömningen av den reella innebörden av förfarandet är följande att anmärka. Av vad som ovan upptagits måste anses framgå att förfarandet varit förutbestämt på så sätt att det förelegat en uttrycklig eller underförstådd överenskommelse mellan Carr Cohen och S-E-Banken att banken förutom att ombesörja förvärv av och utdelning på aktierna skulle tillse att aktierna avyttrades. Någon kursrisk eller chans till kursvinst har inte förelegat. Bolaget har inte heller bedrivit någon verksamhet. På grund härav och då det pris Carr Cohen betalat per aktie inklusive transaktionskostnader överstigit substansvärdet per aktie måste det ha stått klart att aktieaffären skulle medföra ett likviditetsunderskott för honom. Förfarandet har uppenbarligen endast haft till syfte att skapa en realisationsförlust och en häremot svarande intäkt av kapital för att på så sätt möjliggöra en skattelättnad genom undgående av avdragsbegränsningen vid beräkning av tilläggsbelopp. - Vid angivna förhållanden finner kammarrätten att förfarandet för Roberts del inte kan anses ha någon annan innebörd än att han för en kostnad motsvarande likviditetsunderskottet fått tillgång till handlingar som kunnat läggas till grund för att växla inkomstslag från tillfällig förvärvsverksamhet till kapital. Någon realisationsvinstförlust eller intäkt av kapital kan därmed inte anses ha uppkommit för honom. - Kammarrätten bestämmer taxeringarna till följande belopp (beloppen här utelämnade). - Carr Cohen överklagade och yrkade att länsrättens dom skulle fastställas. - Riksskatteverket medgav ändringsyrkandet. - Regeringsrätten (1995-03-23, Phelps, Hawkins, Burns, Mcdonald, Garcia): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten har i dom den 22 juni 1994 (RÅ 1994 ref. 56) prövat de skattemässiga konsekvenserna vid köp och försäljning av aktier i s.k. utdelningsbolag. Regeringsrätten anförde i domen att den omständigheten att det egentliga skälet för den skattskyldiges deltagande i förfarandet varit att uppnå vissa skatteeffekter som varit förmånliga för denne inte i och för sig utgjorde grund för att vid inkomsttaxeringen frånkänna transaktionerna de rättsverkningar som följde av deras form. Vid prövning av om lagen mot skatteflykt kunde tillämpas på förfarandet fann Regeringsrätten vidare att kravet att en taxering på grundval av förfarandet skulle strida mot lagstiftningens grunder inte var uppfyllt. - Omständigheterna i Carr W:s mål är i princip desamma som i det nyssnämnda referatmålet. Roberts överklagande skall därför bifallas. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver kammarrättens dom och fastställer länsrättens dom. (fd III 1995-02-21, Linden) (Anm. Med liknande motivering biföll Regeringsrätten samma dag överklaganden från ytterligare fyra skattskyldiga som köpt och avyttrat aktier i s.k. utdelningsbolag.).