Jordbruksverkets adressregister över mjölkproducenter har ansetts kunna lämnas ut för kommersiellt ändamål. Tillämpning av 7 kap. 16 § sekretesslagen (1980:100) och 10 § f personuppgiftslagen (1998:204).
Hos Statens jordbruksverk (Jordbruksverket) begärde Danisco Sugar AB (bolaget) att få ut en kopia av verkets adressregister över mjölkproducenter för att kunna marknadsföra sina foderprodukter.
Jordbruksverket  avslog i beslut den 26 april 2000 bolagets begäran. Verket anförde som skäl för sitt ställningstagande bl.a. följande. De efterfrågade personuppgifterna avses att behandlas på sätt som anges i personuppgiftslagen (1998:204), PuL. De omfattas inte av sekretess enligt 8 kap. 6 § sekretesslagen (1980:100). Enligt 7 kap. 16 § sistnämnda lag gäller sekretess för personuppgift, om det kan antas att ett utlämnande medför att uppgifter behandlas i strid med PuL. - Enligt 10 § PuL får personuppgift behandlas bara om den registrerade lämnat sitt samtycke till behandlingen eller om behandlingen är nödvändig t.ex. för att ett ändamål som rör ett berättigat intresse hos den personuppgiftsansvarige eller hos en sådan tredje man till vilken personuppgifterna lämnas ut skall kunna tillgodoses, om detta intresse väger tyngre än den registrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten. - De efterfrågade uppgifterna möjliggör för bolaget att effektivt marknadsföra sina foderprodukter mot landets mjölkproducenter. Mot detta skall emellertid ställas producenternas berättigade intresse av skydd för den personliga integriteten. - Verket anser i detta fallet att det allmänna marknadsföringsintresset får träda tillbaka för den enskildes intresse av skydd för den personliga integriteten, i synnerhet som den enskilde producenten då denne ansökte om eller tilldelades mjölkkvot inte hade anledning räkna med att uppgifterna skulle komma att användas för marknadsföring.
Bolaget överklagade beslutet hos kammarrätten och anförde i huvudsak följande. Bolaget har under många år fått del av Jordbruksverkets register över mjölkproducenter. Mjölkproducenterna är näringsidkare, som samtliga är mervärdesskatte- och bokföringspliktiga. Tack vare registret har bolaget kunnat komma i kontakt med lantbrukare som kan förmodas vara intresserade av bolagets foderprodukter för att förbättra sin lönsamhet. Då en näringsidkare vill använda sig av personuppgifter för kommersiella ändamål skall en intresseavvägning göras mellan företagets kommersiella intresse och de registrerades intresse av att deras personuppgifter inte behandlas. Frågan får avgöras efter en helhetsbedömning av det enskilda fallet. Datalagskommittén ansåg att intresset hos de registrerade, som inte har motsatt sig behandling av personuppgifter för direkt marknadsföring, ofta kan antas väga ganska lätt i jämförelse med den personuppgiftsansvariges kommersiella intressen. Ingenting nämns i förarbetena till PuL om att någon skärpt bedömning skall göras enligt 10 § PuL jämfört med 3 § datalagen (1973:289). Dessutom gäller målet personuppgifter som rör näringsidkares verksamhet, inte sådana uppgifter som av PuL betraktas som känsliga. Att de registrerade har en ovillkorlig rätt att motsätta sig sådan behandling talar också för att intresseavvägningen normalt sett bör utfalla till bolagets förmån. Mjölkproducenterna har möjlighet att när som helst anmäla att de inte önskar bolagets information och de kan själva ha ett kommersiellt intresse av att erhålla informationen. De har även möjlighet att till det centrala "NIX-registret" generellt motsätta sig att personuppgifter används vid direkt marknadsföring. Bolaget har tidigare under fem år haft tillgång till motsvarande personuppgifter, vilka använts för ifrågavarande ändamål, och de registrerade är således medvetna om att de till Jordbruksverket lämnade uppgifterna används vid marknadsföring. Sammantaget väger bolagets intresse av registret tyngre än producenternas intresse av att inte bli kränkta varför bolagets begäran bör bifallas.
Jordbruksverket anförde i yttrande följande. PuL har sin grund i skyddet för enskilda personers fri- och rättigheter (jfr Europaparlamentets och Rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter). Vidare har Kammarrätten i Jönköping i dom den 16 november 1999 (mål nr 3865-1999) bl.a. utgått från vad den registrerade kan anses ha haft för anledning att räkna med att lämnade uppgifter kan komma att användas för annat ändamål, t.ex. marknadsföring, än det som gett upphov till den ursprungliga registreringen. Denna bedömningsgrund diskuteras särskilt i Datalagskommitténs betänkande (SOU 1997:39 s. 350-351 m.fl.) med utgångspunkt i EG-direktivet. Den registrerades möjlighet att enligt 11 § PuL motsätta sig behandling för ändamål som rör direkt marknadsföring blir i ljuset av 24 § tredje stycket PuL en verkningslös åtgärd. Jordbruksverket anser att prövningen enligt 3 a § datalagen skiljer sig från prövningen enligt 10 § PuL. I förarbetena till ändringar i datalagen (prop. 1976/77:27 s. 25) uttalas särskilt att såvitt gäller enskilda register kan av punkten 1 i paragrafen motsättningsvis dras den slutsatsen att t.ex. register för reklamändamål vilket upptar personer som inte redan trätt i affärsförbindelse med det registeransvariga företaget kan tillåtas endast i särskilda undantagsfall. Fortsättningsvis gällde för tillstånd enligt äldre regler att dessa förenades med villkor för hur uppgifterna skulle handhas m.m., just för att trygga mot eventuella intrång i den personliga integriteten. Datainspektionen hade också enligt datalagen bemyndigande att utfärda föreskrifter för ofta förekommande register. PuL saknar överhuvudtaget några kontrollelement som nu angetts. Lämnas personuppgiften till tredje man står den enskilde i praktiken utan vidare skydd. Följaktligen måste nivån på skyddet vara hög vid avvägningen mellan vems intresse som kan få företräde enligt 10 § f  PuL.
Datainspektionen anförde i inhämtat yttrande följande. Enligt 3 a § datalagen fick tillstånd att inrätta och föra personregister som omfattade andra än medlemmar, anställda eller kunder hos den registeransvarige eller personer som hade därmed jämställd anknytning till denne meddelas endast om särskilda skäl förelåg. När det gällde personregister för direktreklamändamål fick vid tillståndsprövningen en intresseavvägning göras från fall till fall. Mot integritetsintresset stod därvid det kommersiella intresset. Bolaget har tidigare haft Datainspektionens tillstånd att inrätta och föra personregister benämnt Mjölkkvotsregistret. Enligt Datainspektionens mening var det vid tillståndsprövningen fråga om samma slags prövning som den som idag görs enligt 10 § f  PuL. Datainspektionen anser att förhållandena inte i något väsentligt ändrats genom PuL. Det finns därför inte orsak att av integritetsskäl hindra den aktuella behandlingen. Anledningen härtill är att de registrerade personuppgifterna avser näringsidkare i denna deras egenskap, att uppgifterna inte är känsliga i PuL:s mening samt den strykningsrätt som finns enligt 11 § PuL.
Kammarrätten i Jönköping (2000-10-26, Lam, Phillips, Hunter, referent) gjorde, efter redogörelse för bl.a. innehållet i tillämpliga bestämmelser, följande bedömning. Kammarrätten har i dom den 16 november 1999 (mål nr 3865-1999) prövat frågan huruvida visst affärsdrivande företags behandling i kommersiellt syfte av uppgifter ur Jordbruksverkets nu aktuella adressregister stred mot PuL. Vid prövning enligt 10 § f PuL fann kammarrätten att företagets intresse av att behandla efterfrågade uppgifter inte vägde tyngre än den enskildes intresse av skydd för den personliga integriteten, i synnerhet som den enskilde i sin kontakt med Jordbruksverket inte haft anledning att räkna med att uppgifterna skulle komma att användas för av företaget avsett ändamål. - Kammarrätten finner att en enahanda bedömning bör göras i nu förevarande mål. - Sålunda finner kammarrätten att det kan antas att ett utlämnande av personuppgifterna skulle medföra att uppgifterna behandlas i strid med PuL. Sekretess enligt 7 kap. 16 § sekretesslagen gäller därmed för begärda uppgifter. - Kammarrätten avslår överklagandet.
Bolaget fullföljde sin talan.
Prövningstillstånd meddelades.
Regeringsrätten (2001-10-01, Wilkinson, Nordborg, Smith, Summers, Dexe) yttrade: Skälen för Regeringsrättens avgörande. Bolaget har hos Jordbruksverket begärt att få ta del av verkets adressregister över mjölkproducenter för att i marknadsföringssyfte kunna komma i kontakt med lantbrukare som kan antas vara intresserade av bolagets foderprodukter. Bolaget har därvid för avsikt att vidta en automatiserad behandling av uppgifterna. Jordbruksverkets adressregister innehåller uppgifter om lantbrukarens namn, adress, telefonnummer, länskod, journalnummer och mjölkkvotsmängd i kilo.
Enligt 7 kap. 16 § sekretesslagen gäller sekretess för personuppgift, om det kan antas att ett utlämnande skulle medföra att uppgiften behandlas i strid med PuL.
Enligt 5 § första stycket PuL gäller lagen för sådan behandling av personuppgifter som helt eller delvis är automatiserad.
Personuppgifter får enligt 10 § PuL behandlas bara om den registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen. Även utan att samtycke lämnats får personuppgifter behandlas om behandlingen är nödvändig för att uppfylla något av de i 10 § a - f angivna syftena. Enligt 10 § f får således personuppgifter behandlas utan samtycke om behandlingen är nödvändig för att ett ändamål som rör ett berättigat intresse hos den personuppgiftsansvarige eller hos en sådan tredje man till vilken personuppgifterna lämnas ut skall kunna tillgodoses, om detta intresse väger tyngre än den registrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten.
Enligt 11 § PuL får personuppgifter inte behandlas för ändamål som rör direkt marknadsföring, om den registrerade hos den personuppgiftsansvarige skriftligen har anmält att han eller hon motsätter sig en sådan behandling.
Av prop. 1997/98:44 (s. 65) framgår att 10 § PuL i huvudsak överensstämmer med Datalagskommitténs förslag och att uppräkningen av i vilka fall behandling av personuppgifter är tillåten stämmer överens med den uppräkning som i detta hänseende finns i artikel 7 i Europaparlamentets och Rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (persondatadirektivet). Behandling av personuppgifter för ändamål som rör direkt marknadsföring kan vara tillåten t.ex. efter en sådan intresseavvägning som anvisas i 10 § f  (prop. 1997/98:44 s. 66).
I Datalagskommitténs betänkande anförs bl.a. följande (SOU 1997:39 s. 362 f). I vilka fall företags kommersiella intressen väger över de registrerades ideella intresse av att få ha sina personuppgifter i fred får avgöras efter en helhetsbedömning. När det särskilt gäller direkt marknadsföring bör vid intresseavvägningen kunna beaktas den registrerades ovillkorliga rätt att motsätta sig behandlingen. Intresset hos de registrerade som inte har motsatt sig behandling av personuppgifter för direkt marknadsföring kan ofta antas väga ganska lätt i jämförelse med den persondataansvariges kommersiella intressen. När t.ex. kommersiella intressen skall vägas mot enskildas intresse av att få ha sina uppgifter i fred bör det i allmänhet krävas att de kommersiella intressena på ett tydligt sätt överväger.
Den av bolaget avsedda behandlingen omfattas av PuL och får anses nödvändig för att tillgodose bolagets intresse av att på visst sätt marknadsföra foderprodukter. Detta ändamål får enligt Regeringsrättens mening ses som ett berättigat intresse. Fråga är då om begärda uppgifter kan lämnas ut på den grunden att bolagets intresse av att behandla uppgifterna för marknadsföring kan anses väga tyngre än den enskildes integritetsintresse.
Som tidigare nämnts skall enligt 10 § f PuL en avvägning göras mellan - i det här fallet - bolagets kommersiella intresse och den enskildes intresse av "skydd mot kränkning av den personliga integriteten". Med hänsyn till att det är fråga om marknadsföring riktad till näringsidkare, att uppgifterna i fråga inte kan bedömas som känsliga och att den enskilde kan motsätta sig att personuppgifterna används för direkt marknadsföring finner Regeringsrätten att bolagets kommersiella intressen får anses väga tyngre än den enskildes integritetsintresse. Någon sekretess enligt 7 kap. 16 § sekretesslagen gäller därför enligt Regeringsrättens mening inte i det aktuella fallet. I målet har inte framkommit att någon annan grund för sekretess föreligger. Handlingarna skall därför lämnas ut till bolaget.
Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver kammarrättens dom och Jordbruksverkets beslut och förordnar att det efterfrågade adressregistret över mjölkproducenter skall lämnas ut till bolaget. Det ankommer på Jordbruksverket att lämna ut handlingarna.