Fråga bl.a. om tre målare varit anställda hos ett måleriföretag eller hos ett bemanningsföretag. Arbetsdomstolen har funnit att anställningsavtalen träffats med en behörig företrädare för måleriföretaget och att det inte är visat att företrädaren innan avtalet träffades gjort klart för målarna att någon annan än måleriföretaget skulle vara avtalspart. Målarna ansågs därför ha varit anställda av måleriföretaget.
Svenska Målareförbundet
Ekholmens Puts & Måleri FS AB.
Ekholmens Puts & Måleri FS AB (Ekholmens Puts) har träffat hängavtal - kollektivavtal för målaryrket - med Svenska Målareförbundet (Målareförbundet). J.Z., Z.N.K. och A.S. (arbetstagarna) är medlemmar i Målareförbundet.
Tvisten gäller om Ekholmens Puts är skyldigt att betala lön till arbetstagarna för perioden november 2016-januari 2017.
Parterna är överens om att Werner och Z.N.K. under perioden utförde arbete för och under ledning av Kennedy. Målareförbundet menar att även A.S. arbetade för Kennedy under denna period, vilket bolaget har bestritt.
Enligt Målareförbundet har arbetstagarna varit anställda av Kennedy och bolaget är därför skyldigt att betala lön till arbetstagarna för arbete de utfört för bolaget.
Kennedy anser att Werner och Z.N.K. inte varit anställda av bolaget, utan av bemanningsföretaget IWOG konsult AB (IWOG) som hyrt ut arbetstagarna till Ekholmens Puts. Bolaget menar att A.S. överhuvudtaget inte arbetat för bolaget, och, om Arbetsdomstolen skulle finna att A.S. har arbetat för Kennedy, så har även han varit inhyrd från IWOG. Ekholmens Puts är därför, enligt bolaget, inte skyldigt att betala lön till någon av arbetstagarna.
Yrkanden m.m.
1. till J.Z. betala lön med 47 270 kr, jämte ränta enligt 6 § räntelagen, på 21 190 kr från den 25 januari 2017 och på 26 080 kr från den 24 februari 2017, allt till dess betalning sker,
2. till Z.N.K. betala lön med 91 460 kr 50 öre, jämte ränta enligt 6 § räntelagen, på 14 996 kr från den 23 december 2016, på 43 783 kr från den 25 januari 2017 och på 32 681 kr 50 öre från den 24 februari 2017, allt till dess betalning sker, och
3. till A.S. betala lön med 28 411 kr 50 öre, jämte ränta enligt 6 § räntelagen, på 4 401 kr från den 24 december 2016 och på 24 010 kr 50 öre från den 26 januari 2017, allt till dess betalning sker.
Kennedy har bestritt Målareförbundets talan, men vitsordat lönebeloppen och räntan som skäliga i och för sig.
Parterna har yrkat ersättning för rättegångskostnader.
Parterna har till utveckling av talan anfört i huvudsak följande.
Arbetstagarna har varit anställda som målare hos Kennedy. De har inte fått lön för det arbete de utfört för bolaget under perioden november 2016-januari 2017. Ekholmens Puts är därför skyldigt att betala lön till arbetstagarna med de för var och en yrkade beloppen.
Arbetstagarna anställdes hos Kennedy, inte hos IWOG. Bolaget var arbetstagarnas arbetsgivare under den aktuella perioden.
Arbetstagarna har utfört arbete för Kennedy, som har haft arbetsledningsrätt över dem. De har aldrig träffat eller pratat med IWOG:s ställföreträdare Watson, utan har i frågor som rört anställningarna bara haft kontakt med Kennedy ställföreträdare Osborn och bolagets projektledare D.P.
Under anställningarna har arbetstagarna använt Kennedy firmabil och haft arbetskläder med bolagets namn. De har också betalat för bensin till firmabilen med Kelly bankkort och det var till Osborn de ringde om de skulle sjukanmäla sig.
Arbetstagarna har av Kennedy fått de s.k. ID06-brickor som behövdes för att komma in på arbetsplatserna. På brickorna anges bolagsnamnet Ekholmens Måleri i Östergötland AB med organisationsnummer 556914-9296, vilket tillhör Stillake AB. Arbetstagarna har dock inte kontrollerat organisationsnumret utan bara noterat bolagsnamnet "Ekholmens".
Att Kennedy var arbetstagarnas arbetsgivare under den aktuella perioden framgår även av de lönespecifikationer som Kennedy skickat till dem. T.S. har dessutom ordnat lägenheter till Z.N.K. och Werner och i samband därmed uppgett att lägenheterna var för hans anställda.
Arbetstagarna har på grund av det anförda i vart fall med fog uppfattat sig som anställda av Kennedy och bolaget är därför skyldigt att betala yrkade lönebelopp för det arbete som de utfört.
J.Z. och Z.N.K.
Under 2014 såg Werner att Kennedy sökte personal och skickade därför en ansökan och sitt CV till bolaget. Han kontaktades kort därefter av Osborn, som beskrev Kennedy verksamhet och de överenskom om en anställning i bolaget. Han började därefter arbeta för Kennedy.
När Werner hade arbetat för Kennedy en tid visade det sig att bolaget hade behov av att anställa ytterligare personal. Osborn frågade Werner om han kände någon målare som kunde vara intresserad av att arbeta för bolaget. Werner frågade då sin vän Z.N.K. och fick veta han var intresserad.
Z.N.K. reste till Sverige i mars 2015 och träffade Walters beskrev då Kennedy verksamhet för honom och de överenskom om en anställning i bolaget. Några dagar senare började Z.N.K. att arbeta för Kennedy.
Sedan de överenskommit om sina anställningar med Osborn har Werner och Z.N.K. uppfattat sig som anställda hos Kennedy. De har dock inte ingått något skriftligt anställningsavtal med bolaget.
Kennedy har gett in två anställningsavtal där Doyle angetts som arbetsgivare och J.Z. respektive Z.N.K. som arbetstagare. Båda avtalen är undertecknade av I.W., som var både styrelseledamot för Doyle och styrelsesuppleant för Kennedy. Varken Z.N.K. eller J.Z. har undertecknat eller på annat sätt godkänt de aktuella avtalen.
Det kan vara så att de två arbetstagarna fått se avtalen efter att de påbörjat sina anställningar hos Kennedy. De har dock inte noterat att ett annat bolag var angivet som arbetsgivare. Det var inte heller I.W. som visade dem avtalen. Z.N.K. eller J.Z. har, som sagts, aldrig träffat eller pratat med I.W. För det fall de fått se avtalen var det T.S. eller D.P. som visade dem.
Z.N.K. och Werner var anställda som målare. Enligt anställningsavtalen hade de timlöner om 140 kr respektive 150 kr. Enligt § 2 i kollektivavtalet hade de dock rätt till en minimilön om 163 kr per timme.
J.Z:s lönekrav avser perioden den 1 december 2016-31 januari 2017. I december 2016 arbetade han 130 timmar och i januari 2017 160 timmar. Z.N.K:s lönekrav avser perioden den 1 november 2016-31 januari 2017. I november 2016 arbetade han 92 timmar, i december 2016 arbetade han 253 timmar samt hade rätt till helglön under 16 timmar à 159 kr och i januari 2017 arbetade han 200,5 timmar. Eftersom J.Z. och Z.N.K. inte fått någon lön för den aktuella perioden är Kennedy skyldigt att betala yrkade belopp till dem.
A.S.
Under hösten 2016 var A.S. anställd av Företagsservice i Norrköping AB och arbetade på en byggarbetsplats i Linköping. På byggarbetsplatsen träffade han Werner som introducerade honom för D.P. Via D.P. kom han sedan i kontakt med Osborn som erbjöd honom en anställning hos Kennedy. Någon vecka senare, den 28 november 2016, när Osborn kom till byggarbetsplatsen accepterade A.S. erbjudandet och började arbeta för bolaget. A.S. arbetade därefter på samma byggarbetsplats som tidigare, men nu för Kennedy räkning.
All kontakt i samband med anställningens ingående skedde med Walters berättade om Kennedy verksamhet och han och A.S. överenskom om att anställningen skulle vara på heltid och att han skulle få 130 kr i timlön. T.S. uppgav också för A.S. att han skulle få ett skriftligt avtal inom ett par dagar, men något sådant fick han aldrig trots att han begärde det.
A.S. var anställd hos Kennedy från den 28 november 2016 till den 1 januari 2017, då han frånträdde anställningen på grund av att han inte hade fått någon lön för november 2016. Lönen för november skulle ha utbetalts den 23 december 2016. Den sista dag som A.S. utförde arbete för Kennedy var den 29 december 2016.
Eftersom A.S. var anställd som målare hade han enligt § 2 i kollektivavtalet rätt till en minimilön om 163 kr per timme. I november 2016 arbetade han 27 timmar, fördelat på nio timmar per dag den 28-30 november. I december 2016 arbetade han 139,5 timmar och hade rätt till helglön under åtta timmar à 159 kr. A.S. har inte fått lön under den aktuella perioden och Kennedy är därför skyldigt att betala honom yrkat belopp.
J.Z. och Z.N.K. har varit anställda hos bemanningsföretaget IWOG som Kennedy anlitat. A.S. har inte arbetat för Kennedy. Ingen av arbetstagarna har således varit anställda av Kennedy och bolaget är därför inte skyldigt att betala lön till dem.
Kennedy har inte träffat anställningsavtal med någon av arbetstagarna.
J.Z. och Z.N.K. var anställda hos bemanningsföretaget IWOG, som under den aktuella perioden hyrde ut dem till Ekholmens Puts. A.S. har däremot inte, vare sig som inhyrd eller anställd, arbetat för Kennedy. Om Arbetsdomstolen skulle finna att även A.S. har utfört arbete för Ekholmens Puts har han i vart fall inte varit anställd av bolaget, utan varit inhyrd från IWOG.
Osborn har inget med Doyle att göra, annat än att Kennedy köpte in och betalade för tjänster från IWOG. Hans kontaktperson på Doyle, för inhyrning av arbetstagarna, var I.W., som var delägare i det bolaget. Ekholmens Puts har ingen närmare uppfattning om hur anställningsavtalen mellan Doyle och Werner och Z.N.K. har träffats.
Kennedy har alltså haft ett avtal med Doyle om inhyrning av arbetskraft, och Werner och Z.N.K. har varit inhyrda för att arbeta på projekt som Kennedy haft. När ett bemanningsföretag anlitas uppstår ett trepartsförhållande och arbetsledningsrätten åvilar som regel kundföretaget, i detta fall Kennedy. Det är alltså riktigt att bolaget haft arbetsledningsrätt över de två arbetstagarna, men de har varit anställda av Doyle och det var Doyle som var ansvarigt för att betala deras lön. Att IWOG också betalat J.Z. och Z.N.K. lön framgår bl.a. av åberopade lönespecifikationer avseende oktober 2016 som Doyle skickat till arbetstagarna.
Arbetstagarna har inte fått de aktuella ID06-brickorna från Ekholmens Puts, utan ett annat bolag, Ekholmens Måleri i Östergötland AB, som under den aktuella perioden kontrollerades av Watkins köpte nämligen Ekholmens Måleri i Östergötland AB av Osborn redan 2016. De aktuella ID06-brickorna stödjer alltså inte att det funnits anställningsförhållanden mellan Ekholmens Puts och arbetstagarna.
I.W. har vid sidan om sitt bemanningsföretag varit behjälplig med Kennedy bokföring och varit styrelsesuppleant i bolaget. Bolaget avslutade dock allt samarbete med Watson efter årsskiftet 2016/2017 då det bl.a. uppdagades att I.W., trots att han varken hade behörighet eller befogenhet till det, skickat de aktuella lönespecifikationerna för december 2016 och januari 2017 där Ekholmens Puts är angiven som arbetsgivare för arbetstagarna. Av den åberopade mejlkonversationen mellan Watson och Osborn i januari 2017 framgår att Doyle vid den här tidpunkten, i strid med avtalet om inhyrning mellan Doyle och Kennedy, försökte lägga över arbetsgivaransvaret på Ekholmens Puts. Att det på detta sätt utställts förfalskade lönespecifikationer i bolagets namn innebär självfallet inte att det uppstått ett anställningsförhållande mellan Ekholmens Puts och arbetstagarna.
J.Z. och Z.N.K.
J.Z. och Z.N.K. var, som sagt, anställda hos bemanningsföretaget IWOG, som hyrde ut dem till Ekholmens Puts under den aktuella perioden. De arbetade som bemanningsanställda för Kennedy. Werner arbetade bl.a. på en byggarbetsplats i Linköping och Z.N.K. arbetade huvudsakligen med ett projekt på Coca-Cola i Jordbro.
Det finns inget anställningsavtal mellan Ekholmens Puts och Werner respektive Z.N.K. Däremot finns anställningsavtal mellan Doyle och Werner respektive Z.N.K. Kennedy hade ingen insyn i IWOG:s verksamhet och känner därför inte till de närmare omständigheterna kring hur dessa anställningsavtal träffades.
IWOG har fakturerat Ekholmens Puts för J.Z:s och Z.N.K:s arbete. Fakturorna avser arbete för perioden maj-november 2016 och de har samtliga betalats av Kennedy.
Eftersom J.Z. och Z.N.K. varit anställda av IWOG under den aktuella perioden är Kennedy inte skyldigt att betala de yrkade lönebeloppen till dem.
A.S.
A.S. har inte ingått något anställningsavtal med Kennedy. Han har inte heller varit inhyrd till Ekholmens Puts för att arbeta i något av bolagets projekt.
Det är riktigt att Osborn pratade med A.S. på byggarbetsplatsen i Linköping under november 2016. Osborn förklarade dock då för A.S. att Kennedy inte hade behov av att anställa honom. A.S. har därefter inte arbetat för bolaget. Ekholmens Puts är följaktligen inte skyldigt att betala lön till honom.
Om Arbetsdomstolen skulle finna att A.S. har arbetat för Kennedy under den aktuella perioden har han, i likhet med J.Z. och Z.N.K., varit anställd av Doyle och inte Kennedy. Ekholmens Puts är i vart fall därför inte skyldigt att betala honom yrkade lönebelopp.
Målet har avgjorts efter huvudförhandling. På Målareförbundets begäran har förhör hållits med medlemmarna J.Z., Z.N.K. och A.S. På Ekholmens Puts begäran har förhör hållits med ställföreträdaren T.S. Parterna har även åberopat skriftlig bevisning.
Utgångspunkten är att den fysiska eller juridiska person som träffat avtal med annan om utförande av arbete, under sådana förhållanden att ett anställningsförhållande föreligger, är ansvarig för krav som kan uppkomma på grund av anställningsavtalet. Arbetsgivaren är alltså det eller de rättssubjekt som är arbetstagarens motpart i ett anställningsförhållande. Ett anställningsförhållande kan komma till stånd t.ex. genom att parterna skriver under ett anställningsavtal eller genom samstämmiga viljeförklaringar i form av anbud och accept. Ett anställningsförhållande kan också uppkomma genom att arbetsgivaren uppträder på ett sådant sätt att t.ex. en arbetssökande med fog får uppfattningen att han eller hon har blivit anställd. Utgångspunkten är alltså att anställningsavtal förutsätter ett frivilligt åtagande, men att avtalsbundenhet kan uppkomma genom att en arbetsgivare - utan att ha för avsikt att få till stånd ett anställningsavtal - agerar på sätt som ger arbetstagaren fog för uppfattningen att denne blivit anställd eller, i vissa situationer, inte agerar för att klargöra att någon anställning inte kommit till stånd. En arbetstagare har normalt ett starkt intresse av att det inte råder någon tvekan i frågan om vem som är hans eller hennes arbetsgivare och det har i rättspraxis uttalats att arbetsgivarsidan har ett ansvar för att undanröja oklarheter om vem som är arbetsgivare. (Se t.ex. AD 2018 nr 29 och där gjorda hänvisningar).
J.Z. och Z.N.K.
Det är ostridigt eller i vart fall visat att Werner och Z.N.K. i slutet av 2016 under mer än ett år hade arbetat för och under ledning av Kennedy och att det var företrädare för Kennedy, huvudsakligen Osborn, som tillhandahöll ID06-brickor, arbetskläder och arbetsmaterial samt att arbetstagarna rapporterade sina arbetade tider till bolagets företrädare.
Frågan som Arbetsdomstolen har att ta ställning till är om arbetstagarna var anställda av Kennedy under perioden november 2016-januari 2017.
Inledningsvis finns skäl att säga något om relationen mellan Ekholmens Puts och Doyle.
Av utredningen - bl.a. förhöret med Osborn, fakturor från Doyle till Ekholmens Puts samt mejlkonversationen mellan Osborn och IWOG:s ställföreträdare I.W. - har det framkommit följande om affärsupplägget mellan T.S./Ekholmens Puts och I.W./IWOG. I.W. ansvarade för Kennedy ekonomihantering. T.S. eller annan företrädare för Kennedy har lämnat uppgifter om det antal timmar som bl.a. de i målet aktuella arbetstagarna arbetat för Dixon till Watson eller annan företrädare för Doyle. På grundval av dessa uppgifter har Doyle betalat lön till arbetstagarna samt utställt lönebesked till dem. Doyle har fakturerat Ekholmens Puts för lönen, eventuellt med visst påslag. Denna ordning synes ha tillämpats i vart fall under tiden närmast före den i målet aktuella perioden. J.Z. och Z.N.K. synes ha fått betalt för sitt arbete i oktober 2016. Doyle har fakturerat Ekholmens Puts för arbete som bl.a. de tre arbetstagarna i målet utfört i november 2016, men betalade inte någon lön till arbetstagarna för den månaden. För december 2016 har i stället lönebesked skickats i Ekholmens Puts namn. Osborn är av uppfattningen att det var I.W. som, utan uppdrag från Ekholmens Puts, gjort detta.
Sammantaget är det genom utredningen visat att Kennedy och Doyle sinsemellan var ense om att Doyle skulle ansvara för att betala lön till arbetstagarna och därefter fakturera Kennedy för lönekostnaderna. Utredningen visar också att Doyle från slutet av 2016 inte längre tillämpade denna ordning. Enligt Arbetsdomstolens mening finns det mot denna bakgrund inget som helst skäl att ifrågasätta att Kelly avsikt var att Doyle skulle var arbetsgivare till de två arbetstagarna och hyra ut dem till Ekholmens Puts.
Det avgörande för frågan om Ekholmens Puts ska ansvara för arbetstagarnas lönekrav är emellertid inte vad som överenskommits mellan Ekholmens Puts och Doyle, utan vad som kan anses ha avtalats mellan de två arbetstagarna och behöriga företrädare för Kennedy eller Doyle. Arbetsdomstolen får i sammanhanget erinra om att utgångspunkten är att den som sluter avtal gör det i eget namn, om denne inte genom sitt agerande klargjort att annan ska vara avtalspart eller om detta ändå får anses följa av omständigheterna, se t.ex. NJA 2014 s. 978 och NJA II 1915 s. 190.
J.Z. har berättat följande. Under 2014 skickade han sitt cv och en ansökan till Ekholmens Puts. En kort tid därefter blev han uppringd av en person som hette Davis som arbetade för bolaget. Osborn satt bredvid Davis och lyssnade på samtalet. Davis var bättre på engelska än Osborn och översatte därför det Osborn sade under samtalet. Under telefonsamtalet överenskom han och Osborn om att han skulle anställas hos Kennedy. De kom även överens om att han skulle få en timlön på 120 kr.
Z.N.K. har berättat följande. Werner ringde honom då han var i Polen och berättade att Osborn hade behov av att anställa ytterligare målare. När han kom till Sverige den 28 mars 2015 hämtade Werner honom och en annan målare från Polen på flygplatsen och körde dem till Ekholmens Puts kontor i Linköping. Där träffade han T.S. De pratade först om timlönen. Sedan diskuterade de vilka arbetsuppgifter han skulle utföra för Kennedy. Tre dagar senare började han arbeta för Kennedy på en arbetsplats i Solna.
Osborn har berättat att han vid de aktuella tillfällena tydligt förklarade för arbetstagarna att Kennedy inte var intresserat av att anställda dem. Han har vidare berättat att han, eftersom Kennedy då Werner och Z.N.K. tog kontakt med honom hade behov av målare, informerade dem om att bolaget hade ett nära samarbete med bemanningsföretaget Doyle och att de kunde vända sig dit om de var intresserade av att arbeta för bolaget.
Kennedy har åberopat två handlingar med rubriken anställningsavtal och som avser anställningar mellan Doyle och Werner respektive Z.N.K. Handlingarna är underskrivna av I.W. men inte av någon av arbetstagarna. Som tillträdesdag anges den 1 november 2015 (avseende J.Z.) respektive den 4 januari 2016 (avseende Z.N.K.). Bolaget har även åberopat lönebesked avseende de två arbetstagarna för oktober 2016 som är utställda av Doyle. J.Z. och Z.N.K. har berättat att de genom Osborn eller annan företrädare för Kennedy fått del av aktuella anställningsavtalen och att det kan ha varit ungefär vid de tidpunkter som är angivna som tillträdesdagar, dvs. ungefär ett respektive knappt ett år efter att de började arbeta för Kennedy, samt att de även kan ha mottagit lönebeskeden.
Det har inte framkommit att någon av de två arbetstagarna fått del av fakturorna från Doyle till Ekholmens Puts angående deras arbete för bolaget eller att de på något annat sätt fått kännedom om affärsupplägget som överenskommits mellan Ekholmens Puts och Doyle.
Arbetsdomstolen gör följande bedömning.
J.Z. och Z.N.K. har berättat att de gjorde upp med Osborn om att de skulle arbeta för Kennedy och att de kom överens med honom om lönen för arbetet. Dessa uppgifter motsägs inte av vad Osborn berättat. Han har för sin del berättat att han, innan de två skulle börja arbeta för Kennedy, klargjorde för dem att de skulle vända sig till Doyle om de ville bli anställda. J.Z. och Z.N.K. har förnekat att Osborn berättat om Doyle eller att de innan arbetet påbörjades haft någon kontakt med eller ens känt till I.W. eller Doyle.
Utredningen visar således att Osborn, som är ställföreträdare för Kennedy, träffat överenskommelser med J.Z. och Z.N.K. om att de skulle arbeta för Kennedy mot viss lön. Det är inte mot J.Z:s och Z.N.K:s bestridande visat att Osborn innan överenskommelsen träffades gjorde klart för dem att annan än Ekholmens Puts skulle vara avtalspart. Det har för övrigt inte ens påståtts att Osborn varit behörig att träffa anställningsavtal i IWOG:s namn. Mot bakgrund härav har anställningsavtal träffats mellan Ekholmens Puts samt Werner och Z.N.K. Denna bedömning ändras inte av att Doyle, enligt anvisning från Ekholmens Puts, i vart fall tidvis betalat lönen till de två arbetstagarna, eller att de, ungefär ett år efter att anställningen påbörjades, fick del av ett förslag till anställningsavtal med Doyle.
A.S.
Målareförbundet har gjort gällande att Kennedy, genom Osborn, och A.S. träffat ett anställningsavtal och att A.S. arbetade för Kennedy under november och december 2016. Ekholmens Puts har bestritt detta.
Av utredningen framgår bl.a. följande. Under hösten 2016 arbetade A.S. för Företagsservice i Norrköping AB på en byggarbetsplats i Linköping där även Ekholmens Puts var anlitat som underentreprenör. A.S. ville börja arbeta som målare. Under november 2016 kom han i kontakt med Osborn på byggarbetsplatsen och berättade att han var intresserad av att börja arbeta för Kennedy.
A.S. har berättat att Osborn vid detta tillfälle erbjöd honom en anställning med en viss timlön hos Kennedy, att han någon vecka senare, den 28 november 2016, accepterade erbjudandet och samma dag började arbeta för bolaget i dess projekt på byggarbetsplatsen.
Osborn har berättat att han vid det aktuella tillfället sade till A.S. att Kennedy inte var intresserat av att anställa honom och att A.S. därefter inte arbetade för Kennedy. T.S. har vidare uppgett att han inte hänvisade A.S. till Doyle eftersom Kennedy vid denna tidpunkt inte hade behov av någon ytterligare målare.
Ord står alltså mot ord i fråga om Osborn och A.S. kom överens om att A.S. skulle arbeta för Kennedy och om han arbetade för bolaget från och med den 28 november 2016.
A.S:s uppgift om att han började arbeta för Kennedy från den 28 november 2016 får stöd av den övriga utredningen. Till att börja med har Werner berättat att han under november och december 2016 arbetade tillsammans med A.S. för Kennedy på byggarbetsplatsen. Av utredningen framgår också att A.S. i likhet med J.Z. och Z.N.K. hade fått ett s.k. ID06-kort som krävs för att komma in på byggarbetsplatser som det stod Ekholmens Måleri i Östergötland AB på. A.S:s uppgifter stöds även av att Doyle fakturerat Kennedy för 27 timmars arbete som enligt vad som anges på fakturan utförts av A.S. under november 2016 och att han fått en lönespecifikation avseende arbete under 132,5 timmar i december 2016 från Ekholmens Puts. Som Arbetsdomstolen redan nämnt ger utredningen stöd för att Osborn eller annan företrädare för Kennedy rapporterade hur många timmar arbetstagarna arbetat till Watson och Doyle.
Arbetsdomstolen finner mot denna bakgrund att det är visat att Osborn och Dominguez träffat avtal om att A.S. skulle arbeta för och under Ekholmens Puts ledning och att han därefter gjort detta under den aktuella perioden. Det är inte visat att Osborn klargjort att någon annan än Ekholmens Puts skulle vara avtalspart eller att detta ändå får anses följa av omständigheterna.
Arbetsdomstolen har funnit att de tre arbetstagarna under den aktuella perioden var anställda av Kennedy och utförde arbete för bolaget. Ekholmens Puts är därför skyldigt att betala lön för det av arbetstagarna utförda arbetet. Om de yrkade lönebeloppen och räntan råder inte tvist. Målareförbundets talan ska därför bifallas.
Med denna utgång ska Kennedy ersätta Målareförbundet för dess rättegångskostnader. Denna bedömning ändras inte av att Målareförbundet strax före huvudförhandlingen återkallat yrkanden om s.k. väntetidsersättning. Den ersättning som Målareförbundet har begärt är skälig.
a) till J.Z. betala lön med 47 270 kr, jämte ränta enligt 6 § räntelagen, på 21 190 kr från den 25 januari 2017 och på 26 080 kr från den 24 februari 2017, allt till dess betalning sker,
b) till Z.N.K. betala lön med 91 461 kr, jämte ränta enligt 6 § räntelagen, på 14 996 kr från den 23 december 2016, på 43 783 kr från den 25 januari 2017 och på 32 682 kr från den 24 februari 2017, allt till dess betalning sker, och
c) till A.S. betala lön med 28 412 kr, jämte ränta enligt 6 § räntelagen, på 4 401 kr från den 24 december 2016 och på 24 011 kr från den 26 januari 2017, allt till dess betalning sker.
2. Ekholmens Puts & Måleri FS AB ska betala Svenska Målareförbundets rättegångskostnader med 319 507 kr, varav 222 530 kr avser ombudsarvode, jämte ränta på det förstnämnda beloppet enligt 6 § räntelagen från dagen för denna dom till dess betalning sker.
Ledamöter: Sweeney, Hughes, Collins, Foster, Welch, Miller och Delgado. Enhälligt.