Kammarrätt borde ha meddelat prövningstillstånd i mål som gällde / Sjukpenninggrundande inkomst (skydd för sjukpenninggrundande inkomst vid sjukskrivning i omedelbar anslutning till studieperiods slut, prejudikat- och ändringsskäl) / Sjukpenninggrundande inkomst (kammarrätt borde ha meddelat prövningstillstånd då fråga var om skydd för sjukpenninggrundande inkomst vid sjukskrivning i omedelbar anslutning till studieperiods slut
Not 179. Överklagande av A.K. i mål ang. beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. - A.K. arbetade som frilansjournalist och var inskriven hos arbetsförmedlingen, Kultur Media. Den 21 augusti 2000 påbörjade hon Dramatiska Institutets TV-reportageutbildning. Den 30 augusti 2000 avaktualiserades hon från arbetsförmedlingen. Hon erhöll studiemedel för tiden den 21 augusti - den 22 december 2000. Studierna slutfördes först den 2 februari 2001 på grund av personliga förhållanden. Hon sjukanmälde sig hos Stockholms läns allmänna försäkringskassa fr.o.m. den 5 februari 2001. Den 23 februari 2001 anmälde hon sig som arbetssökande hos arbetsförmedlingen. Försäkringskassan fastställde i beslut den 12 mars 2001 A.K:s sjukpenninggrundande inkomst - som tidigare fastställts till 182 200 kr - till noll kronor fr.o.m. den 5 februari 2001. Vid omprövning den 12 juni 2001 vidhöll försäkringskassan sitt tidigare beslut. A.K. överklagade omprövningsbeslutet hos Länsrätten i Stockholms län som i dom den 27 mars 2002 (mål nr 13698-01) avslog överklagandet. Sedan hon överklagat länsrättens dom fann Kammarrätten i Stockholm i beslut den 13 januari 2003 inte skäl att meddela prövningstillstånd. - A.K. fullföljde sin talan. - Riksförsäkringsverket ansåg att Regeringsrätten borde upphäva det överklagade beslutet och meddela A.K. prövningstillstånd för prövning i kammarrätten. -Regeringsrätten (2004-10-15, Nordborg, Ryan, Dexe, Stävberg): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Enligt 34 a § andra stycket förvaltningsprocesslagen (1971:291) skall kammarrätten meddela prövningstillstånd om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av högre rätt (punkt 1), om anledning förekommer till ändring i det slut vartill länsrätten kommit (punkt 2) eller om det annars finns synnerliga skäl att pröva överklagandet (punkt 3). - I förordningen (2000:1418) om tillämpningen av vissa skyddsbestämmelser för sjukpenninggrundande inkomst vid studier eller arbetslöshet anges bl.a. när skyddsbestämmelserna om sjukpenninggrundande inkomst i 3 kap. 5 § tredje stycket 1 lagen (1962:381) om allmän försäkring skall tillämpas för den som studerar. Av 2 § i förordningen framgår att skyddsbestämmelserna gäller för en försäkrad som bedriver studier för vilka uppbärs studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) (punkt 1), är ledig från sin anställning för studier inom det egna yrkesområdet (punkt 2), eller bedriver studier inom det egna yrkesområdet i annat fall än som anges i punkten 2, dock för högst ett år (punkt 3). - Enligt 3 § första stycket 4 i Riksförsäkringsverkets föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjukpenninggrundande inkomst, i den lydelse som gällde då A.K. påbörjade sina studier, skall den sjukpenninggrundande inkomsten inte sänkas för försäkrad som avbryter sitt förvärvsarbete eller minskar sin arbetstid för kortare tid än sex månader i följd; fr.o.m. den 1 januari 2001 är den tiden tre månader. Bestämmelsen innebär att den försäkrade kan avstå från förvärvsarbete under angiven tid utan att ange orsaken till sitt förvärvsavbrott och utan att den sjukpenninggrundande inkomsten påverkas (se Riksförsäkringsverkets Allmänna råd 1996:13, avsnitt 5.7). - Målet gäller frågan om skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten - då den försäkrade blivit sjukskriven i omedelbar anslutning till studieperiodens slut - bör omfatta även studietid för vilken hon formellt sett inte har uppburit studiemedel. Det saknas vägledande avgöranden som belyser den frågan. Fråga uppkommer också om den försäkrade kan anses ha bedrivit studier inom det egna yrkesområdet utan att ha varit ledig från någon anställning och till följd därav kan anses berättigad till skydd för den sjukpenninggrundande inkomsten. Länsrätten behandlade inte den frågan. Det borde därför ha framstått som osäkert för kammarrätten om länsrätten kommit till ett riktigt slut. Ytterligare skäl för prövningstillstånd är att länsrätten vid sin prövning synes ha utgått från att bestämmelsen i 3 § första stycket 4 i Riksförsäkringsverkets föreskrifter inte varit tillämplig i förevarande fall. Även i detta hänseende borde det ha framstått som osäkert för kammarrätten huruvida länsrätten kommit till ett riktigt slut. - Mot bakgrund av det anförda finner Regeringsrätten att kammarrätten enligt 34 a § andra stycket 1 och 2 förvaltningsprocesslagen borde ha meddelat prövningstillstånd. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver det överklagade beslutet och meddelar A.K. prövningstillstånd för prövning i Kammarrätten i Stockholm av hennes överklagande av Länsrättens i Stockholms län dom den 27 mars 2002 i mål nr 13698-01. Handlingarna överlämnas till kammarrätten för fortsatt handläggning. (fd I 2004-09-29, Ellis)