Upprepade fall av klotter har bedömts som grov skadegörelse.
Åklagaren åtalade M.R, 19 år, för grov skadegörelse enligt följande.
M.R. har, under tiden juni 1997 till februari 1998, genom att klottra med sprayfärg, underredsmassa, rostskyddsfärg och tusch förstört eller skadat olika fasader, väggar, dörrar, elskåp, skyltar och containers m.m. på ett stort antal platser i Örebro, varvid skador för sammanlagt 75 512 kr uppkommit. M.R. har bl.a. skrivit LBH (Lundby Brother Hood) och SBA (Surronded By Aliens). Därefter följde i gärningsbeskrivningen en uppräkning under 55 enskilda punkter i vilka angavs var klottrandet hade ägt rum och hur det hade gått till. Åklagaren anförde slutligen att brottet var att bedöma som grovt med hänsyn till att det varit planerat, systematiskt och omfattande samt att brottet även åsamkat målsägandena en betydande ekonomisk skada och ingått som ett led i en allmän förfulning.
Örebro tingsrätt (1998-12-09, t.f. chefsrådmannen Salinas samt nämndemännen Wells, Carson och Paul) anförde att det brott som M.R. gjort sig skyldig till var att bedöma som grov skadegörelse.
M.R. överklagade tingsrättens dom och yrkade bl.a. att brottet skulle bedömas som skadegörelse, ej grovt brott.
Göta hovrätt (1999-05-26, hovrättsråden Kerr Nisser och Williams träff, referent, t.f. hovrättsassessorn Jackson samt nämndemännen Madden och Roy) anförde i ansvarsfrågan följande.
Som tingsrätten funnit har M.R. gjort sig skyldig till de åtalade gärningarna. Frågan i hovrätten är om han därigenom gjort sig skyldig till grov skadegörelse eller enbart skadegörelse. Som grund för att brottet skall bedömas som grovt har åklagaren åberopat att det varit planerat, systematiskt och omfattande samt att det åsamkat målsägandena en betydande ekonomisk skada och ingått som ett led i en allmän förfulning. – M.R. har i hovrätten uppgett i huvudsak följande. Han sprayade för att få utlopp för något, han vet inte riktigt vad. Det var inte fråga om någon egentlig planering och inte heller fråga om hämnd eller något liknande. Det var mest slumpen som gjorde vilka föremål han målade. Första gången var han ute och gick och kom till Eurostop där han bland annat köpte en sprayburk med färg. På hemvägen sprayade han på olika föremål. Han har varit ute och sprayat tre till fyra gånger sammanlagt och vid varje tillfälle har han klottrat på ett femtontal ställen. Det har varit under kvällstid och han har sett sig om innan han sprayat så att ingen skulle lägga märke till honom. Han tänkte inte på hur svårt det skulle vara för den skadelidande att sanera klottret.
M.R. har utfört ett stort antal skadegörande handlingar under en relativt begränsad period. Varje gärning utgör ett särskilt brott. Handlingarna har emellertid ett inbördes samband, och vid bedömningen av hur allvarliga gärningarna är bör de ses i ett sammanhang. Skadegörelsen har haft en betydande omfattning och avsett vitt skilda objekt såsom betongväggar i tunnlar, fasader i olika material till skola, daghem och affärsfastigheter, vidare containers, närstationer, elskål, lyktstolpar, reklamskyltar och orienteringstavlor. Klottret har anbringats på föremål som varit väl synliga för allmänheten. Det samlade värdet av skadegörelsen har uppskattats till omkring 75 000 kr. Handlingsmönstret motsäger i och för sig inte M.R:s uppgift att objekten utvalts slumpmässigt och utan närmare planering eller systematik. Det har emellertid inte rört sig om skadegörelse av impulskaraktär som varit helt oplanerad. Klotter å husfasader är också ett otyg som ofta innebär stora olägenheter för fastighetsägaren och som det har visat sig vara svårt att komma till rätta med i samhället.
Mot bakgrund av det anförda, särskilt med hänsyn till det stora antalet klottrade objekt och det samlade värdet av skadegörelsen, finner hovrätten att skadegörelsen skall bedömas som grov.