Oriktig rättstillämpning, ärende ang. nationellt fribordscertifikat (avslag)
Not 294. Ansökan av Rederi AB Landsort-Ankarudden om resning i ärende ang. nationellt fribordscertifikat. - Sjöfartsverket har utfärdat nationellt fribordscertifikat för fartyget Kust. Fartygets fribord fastställdes därvid till fribord II - 950 mm - gällande vid resa inomskärs på Vänern och Vättern och inomskärs vid rikets kuster. Rederi AB Landsort-Ankarudden överklagade beslutet och yrkade att ett nytt fribordscertifikat skulle utfärdas som utvisade rätt att nyttja fartyget i s.k. inre fart. Bolaget hänvisade bl.a. till att det aktuella fartygets passagerarfartygscertifikat gällde för inre fart, dvs. i inomskärsfart på Vänern och Vättern m.m. samt i Kalmarsund, i Öresund och på Oslofjorden intill Larvik. Enligt bolagets mening utvisade detta certifikat i princip var fartyget fick segla och på vilka villkor. Sjöfartsverket hade därför bort utfärda ett fribordscertifikat som överensstämde med fartygets passagerarfartygscertifikat, vilket medgav rätt att nyttja fartyget i inre fart. I dom den 3 juni 1996 avslog Kammarrätten i Jönköping överklagandet. Kammarrätten gjorde därvid bedömningen att för att ett nationellt fribordscertifikat skulle utfärdas som innefattade s.k. inre fart, vilket avsåg fart bl.a. i Öresund, gällde att kraven som anges i Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om fartygs stabilitet och fribord (SJÖFS 1993:3) skulle vara uppfyllda för fribordsområde III. Fartyget Kust uppfyllde inte de angivna villkoren i kungörelsen för att erhålla nationellt fribordscertifikat avseende fribordsområde III. Sjöfartsverket hade också haft fog för att inte meddela eftergift från föreskrifterna i kungörelsen. Regeringsrätten beslöt den 15 oktober 1996 att inte meddela prövningstillstånd med anledning av bolagets överklagande av kammarrättens dom. - Bolaget ansökte om resning och yrkade att målet skulle tas upp till prövning. Som skäl anförde bolaget bl.a. att kammarrättens tolkning av ett passagerarfartygscertifikats juridiska betydelse var felaktig och att tolkningen hade principiell betydelse även från sjösäkerhetssynpunkt. Vidare anförde bolaget att ett fribordscertifikat inte reglerade var ett fartyg fick segla, utan endast var ett bevis om att ett fartygs fribordsmärken inhuggits. -Regeringsrätten (1996-12-16, Smith, Thompson, Baekkevold): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Bolaget har inte visat att det på grund av något särskilt förhållande finns synnerliga skäl att pröva saken på nytt. Resning skall därför inte beviljas. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten avslår ansökningen. (fd II 1996-12-03, Carney)