Avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel / Koncernbidrag som gavs till ett företag som var skattskyldigt till såväl inkomstskatt som avkastningsskatt fick dras av till den del det hänförts till det mottagande företagets inkomstskattepliktiga verksamhet / Koncernbidrag som gavs till ett företag som var skattskyldigt till såväl inkomstskatt som avkastningsskatt fick inte dras av till den del det hänförts till det mottagande företagets avkastningsskattepliktiga verksamhet / Koncernbidrag som gavs till ett företag som var skattskyldigt till såväl inkomstskatt som avkastningsskatt fick dras av till den del det hänförts till det mottagande företagets inkomstskattepliktiga verksamhet (förhandsbesked) / Avkastningsskatt på pensionsmedel (koncernbidrag som gavs till ett företag som var skattskyldigt till såväl inkomstskatt som avkastningsskatt fick dras av till den del det hänförts till det mottagande företagets inkomstskattepliktiga verksamhet)
Not 40. Ansökan av X AB och Y AB om förhandsbesked ang. inkomstskatt och avkastningsskatt. - I Skatterättsnämndens beslut sammanfattades bolagens ansökan om förhandsbesked på följande sätt. X AB bedriver livförsäkringsverksamhet. Inkomster som hänför sig till tillgångar och skulder som förvaltas för försäkringstagarnas räkning eller influtna premier - inkomster vilka det så gott som uteslutande är fråga om i X AB:s fall - skall enligt 39 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL, inte tas upp. Den delen av verksamheten är i stället föremål för avkastningsskatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. X AB äger samtliga aktier i Y AB som bedriver näringsverksamhet i form av försäkrings- och pensionsadministration. Y AB avser att lämna koncernbidrag till X AB. - Sökandena ställde ett antal frågor kring avdragsrätten och inkomstbeskattningen av bidraget med anledning av att X AB skulle fördela det mottagna bidraget enligt vad som gäller företagets inkomster i övrigt på den del av verksamheten som inkomstbeskattas och övrig del. -Skatterättsnämnden (2005-06-29, Johnson, ordf., Brown, Reynolds, Andrews, Bauer, Ståhl, Virin) meddelade följande förhandsbesked. Y AB har med stöd av 35 kap. 1 § första stycket första ledet IL rätt att dra av ett belopp som motsvaras av vad X AB tar upp. - Motivering. - Koncernbidrag skall enligt huvudregeln i 35 kap. 1 § IL dras av hos givaren och tas upp hos mottagaren, om förutsättningarna för avdrag i kapitlet är uppfyllda. De senare villkoren omfattas inte av ansökan. - Av förarbetena framgår att koncernbidragsreglerna syftar till att vid inkomstbeskattningen möjliggöra en resultatutjämning mellan företag inom en koncern. Skattebelastningen för koncernen som helhet skall inte vara större än den skulle ha blivit om hela koncernens verksamhet bedrivits av ett enda företag. Detta förutsätter att företagen beskattas enligt enahanda regler (jfr prop. 1965:126 s. 51 f.). - Härav följer att vid inkomstbeskattningen skall en som koncernbidrag betecknad överföring dras av hos givaren endast om samma belopp tas upp hos mottagaren. - Det innebär att Y AB:s rätt till avdrag för koncernbidrag begränsas till det belopp som X AB tar upp vid inkomstbeskattningen. Den omständigheten att det sammanlagda beskattningsresultatet i nu avsett hänseende skulle kunna bli mindre förmånligt än om de två företagen varit ett företag föranleder ingen annan bedömning. - X AB och Y AB överklagade förhandsbeskedet och yrkade att Regeringsrätten skulle förklara att Y AB hade rätt till avdrag för koncernbidraget i dess helhet, oavsett hur stor del av koncernbidraget som inkomstbeskattas hos X AB, samt att X AB skulle ta upp endast den del av koncernbidraget till inkomstbeskattning som belöpte på den inkomstbeskattade delen av X AB:s verksamhet. Bolagen anförde bl.a. följande. Skatterättsnämndens slutsats att ett koncernbidrag kan dras av hos givaren endast om samma belopp tas upp hos mottagaren strider mot den för företagsbeskattningen grundläggande principen att varje företag utgör ett eget skattesubjekt oavsett om det ingår i en koncern eller ej. X AB:s beskattning bör bedömas efter de särskilda förhållanden som rör sistnämnda bolag. Ett traditionellt livförsäkringsföretags samtliga inkomster proportioneras mellan avkastningsskatt och inkomstskatt med utgångspunkt i de försäkringstekniska avsättningarna för de olika försäkringskategorierna. Det innebär att X AB:s samtliga inkomster är föremål för såväl inkomstskatt enligt IL, som avkastningsskatt enligt lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel. X AB:s innehav av aktierna i Y AB kan således inte i sin helhet hänföras till den del av X AB:s rörelse som beskattas enligt IL. Därmed kan inte heller ett koncernbidrag från Y AB till X AB anses riktat mot eller hänförligt till den del av X AB:s verksamhet som är föremål för inkomstbeskattning. Bestämmelsen i 35 kap. 1 § första stycket IL uppställer inget krav på att exakt samma belopp som givaren gör avdrag för också skall tas upp till inkomstbeskattning hos mottagaren. Koncernbidraget från Y AB till X AB bör därför hos X AB behandlas som alla andra inkomster, dvs. proportioneras mellan avkastningsskatt och inkomstskatt, utan att detta påverkar Y AB:s avdragsrätt. - Skatteverket ansåg att Regeringsrätten skulle avslå överklagandet och fastställa Skatterättsnämndens förhandsbesked. Skatteverket anförde bl.a. följande. Ordalydelsen i 35 kap. 1 § IL kan rimligen inte läsas på annat sätt än att fråga är om ett och samma belopp hos både givare och mottagare och att det i uttrycket "tas upp" ligger att beloppet skall tas med i beskattningsunderlaget för statlig inkomstskatt. Det är detta underlag som IL reglerar. Reglerna om koncernbidrag har dessutom till uttalat syfte att möjliggöra en utjämning av detta underlag inom koncerner. - Regeringsrätten (2006-03-09, Nordborg, Smith, Gomez, Walton, Prince): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten gör samma bedömning som Skatterättsnämnden. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten fastställer Skatterättsnämndens förhandsbesked. (fd I 2006-02-08, Kelley)