Bygglov krävs för altaner som visuellt ger intryck av att vara tillbyggnader och där utrymme tillskapats under altangolvet, trots att utrymmet avses fyllas upp med jordmassor (I och II) alternativt inte avses förses med väggar (III).
Fastigheten Släps-Kullen 1:178 i Kungsbacka kommun är belägen inom ett område som omfattas av detaljplan. På fastigheten uppförde G-B.I. en altan på mark som enligt gällande plan inte får bebyggas. - Byggnadsnämnden beslutade den 7 december 2000 att avslå en av G-B.I. gjord ansökan om bygglov för altanen samt uppmanade henne att samråda med stadsarkitektkontoret om minskning av altanen i sådan omfattning att den kunde tolkas som mindre avvikelse från gällande detaljplan. - G-B.I. överklagade beslutet. Länsstyrelsen beslutade den 25 mars 2002 att avslå överklagandet. - G-B.I. inkom den 11 november 2002, efter samråd med stadsarkitektkontoret, med förslag till ny utformning. - Byggnadsnämndens arbetsutskott beslutade den 19 augusti 2003 att bevilja bygglov i enlighet med det förslaget.
M.J. m.fl. överklagade och yrkade att beviljat bygglov skulle upphävas samt att tidigare rivningsföreläggande skulle fastställas. Länsstyrelsen i Hallands län avslog överklagandena genom beslut den 15 januari 2004 med i huvudsak följande motivering. - Enligt gällande planbestämmelser får punktprickad mark inte bebyggas. Någon annan begränsning av maximalt tillåten byggnadsarea regleras inte i planen. - Altanen är i sin helhet placerad på mark som inte får bebyggas. Marken sydväst om enbostadshuset är mycket kuperad och varierar med upp till som mest 3 meter. En betydande del av utrymmet under altanen har en höjd på mer än 1,9 meter. Altanen är inklädd med väggar bestående av gles träpanel. Det finns två ”dörröppningar” till utrymmet under altanen. Av detta följer att det finns en mätbar byggnadsvolym under altanen som går att använda för förvaring m.m. - För att ett utrymme skall vara mätvärt, skall det enligt svensk standard SS021053 dels vara tillgängligt genom dörröppning e.d., dels ha ”golv” eller motsvarande av något slag och dels ha en ”rumshöjd” om minst 1,9 meter och detta på en bredd av minst 0,6 meter. - Under den befintliga altanen finns ett mätvärt utrymme, vilket innebär att altanen skall betraktas som tillbyggnad och som i sin tur innebär en bygglovsprövning. Men om marken under altanen fylls upp och utrymmet därunder uppgår till 0,8 meter, enligt föreslagen åtgärd, innebär det att utrymmet inte längre är mätvärt och att altanen inte kräver bygglov. - Byggnadsnämnden har lämnat lov för både markuppfyllnad och altan. Då lov för markuppfyllnad lämnas och utförs bildas det inte en sådan byggnadsvolym under altanen som medför att bygglov erfordras för denna. - Det bedöms att den nu föreslagna mindre altanen är förenlig med de s.k. anpassningskraven i 3 kap. 1 § plan- och bygglagen (1987:10), PBL. Vid tidigare bedömning har länsstyrelsen funnit att den stora befintliga altanen om 85 kvm inte innebär några betydande olägenheter för omgivningen. Den nu föreslagna mindre altanen om 69,7 kvm medför inte någon annan bedömning. Den föreslagna mindre altanen är således förenlig med de s.k. omgivningskraven i 3 kap. 2 § PBL.
M.J. m.fl. överklagade länsstyrelsens beslut hos länsrätten och yrkade att beviljat bygglov skulle upphävas.
G-B.I. motsatte sig klagandenas yrkande.
Byggnadsnämnden vidhöll tidigare beslut i ärendet.
Länsrätten i Hallands län (2004-05-28, ordförande Klint), som höll muntlig förhandling och företog syn på fastigheten Släps-Kullen 1:178, yttrade: Enligt 8 kap. 3 § PBL krävs inom områden med detaljplan bygglov för att göra ändringar av byggnader som avsevärt påverkar deras yttre utseende. I 9 § samma lag sägs att inom områden med detaljplan krävs marklov för bl.a. utfyllning som medför att höjdläget för tomter ändras avsevärt. I 18 § samma kapitel framgår att marklov skall beviljas om den sökta åtgärden inte strider mot detaljplan eller områdesbestämmelser. - Genom det av byggnadsnämnden beviljade lovet har ägaren till fastigheten Släps-Kullen 1:178 getts tillstånd till utfyllning på punktprickad mark så att markens höjdläge förändras. Den medgivna utfyllnaden leder vidare till att bygglov för uppförd altanbyggnad, på grund av volymändring, inte längre krävs enligt 8 kap. PBL. - Länsrätten finner att den aktuella altankonstruktionen, som ligger i direkt anslutning till byggnaden och vars höjdläge medför att väggen mot väster i byggnadens bottenvåning kommer att ligga under marknivå, avsevärt påverkar byggnadens yttre utseende. Länsrätten finner vidare, med hänsyn till att fråga är om punktprickad mark och att utfyllnaden omfattar höjning av markens höjdläge med upp till drygt 2 meter under en 69,7 kvm stor altan, att det beviljade lovet strider mot detaljplan. Hinder mot att bevilja det sökta lovet finns därför och överklagandet skall bifallas. - Länsrätten undanröjer byggnadsnämndens och länsstyrelsens beslut.
G-B.I. överklagade och yrkade att kammarrätten med ändring av länsrättens dom skulle fastställa byggnadsnämndens beslut om bygglov.
Byggnadsnämnden ansåg att klagandens talan skulle bifallas.
M.J. m.fl. ansåg att överklagandet skulle avslås.
Kammarrätten i Göteborg (2005-03-02, Calderon, Harper) yttrade: Enligt 8 kap. 1 § PBL krävs bygglov för att uppföra byggnader och göra tillbyggnader. - I 8 kap. 2 § PBL föreskrivs att bygglov krävs för ett antal andra anläggningar än byggnader. Bland de anläggningar som uppräknas ingår dock inte altaner eller liknande. - Inom områden med detaljplan krävs enligt 8 kap. 9 § PBL, om inte annat har bestämts i planen, marklov för schaktning eller fyllning som medför att höjdläget för tomter eller allmän plats ändras avsevärt. - Enligt 8 kap. 21 § PBL skall byggnadsnämnden, även om en åtgärd med byggnader, andra anläggningar eller mark inte kräver lov enligt 1-9 §§, om det begärs, pröva frågan om lov till åtgärden. I paragrafens andra stycke stadgas att bestämmelserna i PBL skall tillämpas i ärenden enligt första stycket. - I 5 kap. 36 § andra stycket PBL föreskrivs - såvitt nu är av intresse och med här ej aktuellt undantag - att åtgärder som inte kräver lov och som avser byggnader, andra anläggningar, tomter och allmänna platser skall utföras så att de inte strider mot detaljplan eller områdesbestämmelser. - Enligt 8 kap. 11 § PBL skall ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden med detaljplan bifallas bl.a. om åtgärderna inte strider mot detaljplanen. Enligt sista stycket av paragrafen får dock bygglov lämnas till åtgärder som innebär mindre avvikelser från detaljplanen och avvikelserna är förenliga med syftet med planen. Av utredningen framgår att den i målet aktuella altanen har en byggnadsarea om drygt 69 kvm. Utrymmet under altanen skall fyllas upp så att det under densamma återstår ett kryputrymme med en höjd av 0,8 meter. Uppfyllningen medför till viss del en höjning av marknivån med cirka två meter. Altanens väggar består av stående glespanel som på altanens södra sida har en bredd på drygt fem meter och en höjd som delvis överstiger två meter. I övrigt ansluter väggarna till den kuperade marken på sådant sätt att vägghöjden blir mindre. Till helt övervägande del ligger altanen på mark som enligt den gällande detaljplanen inte får bebyggas. - Kammarrätten gör följande bedömning. - Länsrätten har funnit att det krävs bygglov för den ifrågavarande altanen enligt 8 kap. 3 § PBL, eftersom denna enligt länsrätten avsevärt påverkar byggnadens yttre utseende. - I kommentaren till den angivna bestämmelsen (Didón m.fl., avsnitt 8:29) anges bl.a. följande. Förutom de särskilt angivna åtgärderna, nämligen att färga om byggnader och att byta ut fasadbeklädnaden eller taktäckningsmaterial, krävs det enligt lagtexten bygglov för andra ändringar som avsevärt påverkar byggnadens yttre. Med detta uttryck avses samma slags åtgärder som enligt tidigare praxis, dvs. icke alltför obetydliga ingrepp eller andra förändringar i byggnadens substans, såsom att man putsar eller lägger på ytterpanel på en byggnad som tidigare inte varit putsad eller försedd med panel, samt att man tar upp nya fönster eller dörrar eller väsentligt ändrar befintliga sådana. - För att bestämmelsen skall anses tillämplig skall det således röra sig om inte alltför obetydliga ingrepp eller andra förändringar i byggnadens substans. Enligt kammarrättens uppfattning kan altankonstruktionen, trots att den utgör ett dominerande inslag när byggnaden betraktas utifrån, inte anses hänförlig till en sådan förändring i själva byggnaden som omfattas av bestämmelsen om bygglov i 8 kap. 3 § PBL. Den är inte heller bygglovspliktig enligt någon annan bestämmelse i PBL. Markuppfyllnaden under altanen utgör inte skäl för någon annan bedömning. - Eftersom G-B.I. ansökt om bygglov för altanen återstår dock att pröva om det finns förutsättningar att bevilja bygglov enligt 8 kap. 21 § PBL. - I kommentaren till PBL (avsnitt 8:118) anförs rörande den angivna bestämmelsen bl.a. följande. Bakgrunden till stadgandet är bl.a. att även icke bygglovspliktiga åtgärder skall uppfylla de krav som anges i 3 kap. samt att de - med vissa undantag - inte får utföras i strid mot detaljplan eller områdesbestämmelser (5 kap. 36 § 1 st.). Eftersom byggnadsnämnden sedan kan ingripa enligt 10 kap. 12 och 14 §§ om kraven inte har iakttagits i tillräcklig utsträckning, kan det finnas ett intresse hos fastighetsägaren att få åtgärden prövad. - Kammarrätten har tidigare i ett annat mål (nr 4215-03, dom den 12 mars 2004) med stöd av bl.a. Regeringsrättens avgörande i RÅ 1993 ref. 2, som gällde en brygga, funnit att uppförandet av en altan inte omfattas av PBL:s prövningssystem. Altanen kunde därför inte bli föremål för ingripande enligt 10 kap. PBL. - Kammarrätten finner mot angivna bakgrund och med hänsyn till det nyss återgivna syftet med bestämmelserna om bygglovsprövning enligt 8 kap. 21 § PBL att det i förevarande fall inte förelegat förutsättningar att pröva G-B.I:s bygglovsansökan enligt den bestämmelsen. - Till följd av det anförda borde Jackson ansökan om bygglov inte ha tagits upp till prövning. - Kammarrätten upphäver länsrättens dom och länsstyrelsens och byggnadsnämndens beslut och avvisar G-B.I:s ansökan om bygglov för altanen.
Kammarrättsrådet Nystrand, referent, var av skiljaktig mening och anförde: Jag är ense med majoriteten om att den ifrågavarande altanen inte är bygglovspliktig enligt bestämmelsen i 8 kap. 3 § PBL. Av följande skäl anser jag dock att Jackson överklagande skall avslås. - Byggnadsnämndens beslut om bygglov för den med G-B.I:s bygglovsansökan avsedda altanen innefattar ett beslut om marklov för den utfyllnad av tomtmarken som var en förutsättning för att bygglov skulle beviljas. Som länsrätten anfört leder utfyllnaden av marken under den aktuella altanen till att själva altanen i och för sig inte utgör en bygglovspliktig tillbyggnad. - Markuppfyllnaden och uppförandet av altanen har emellertid till helt övervägande del skett på tomtmark som enligt den gällande detaljplanen inte får bebyggas. Enligt min mening är de markuppfyllnads- och byggnadsåtgärder som altanen förutsätter av sådant slag och av sådan omfattning att altanen med tillämpning av bestämmelsen i 5 kap. 36 § andra stycket PBL strider mot angivna planbestämmelse. Särskilt med hänsyn till den relativt omfattande markuppfyllnaden måste altananläggningen också kunna bli föremål för ingripande enligt bestämmelserna i 10 kap. PBL. Förutsättningar för att med stöd av 8 kap. 21 § PBL pröva frågan om lov för altananläggningen måste därför anses föreligga. Eftersom den på angivna grunder planstridiga altanen inte kan anses utgöra en mindre avvikelse från planen som är förenlig med dennas syfte, skall bygglov enligt min mening inte medges.
I överklagande hos Regeringsrätten yrkade M.J. m.fl. att kammarrättens dom skulle undanröjas och länsrättens domslut fastställas. De anförde i huvudsak följande. Omfattande byggnadskonstruktioner i form av pelare och bjälkar krävs för att hålla altangolvet uppe. Ytterligare konstruktioner har vidtagits för att hålla tillförda fyllnadsmassor på plats och ytterligare byggnadsåtgärder måste vidtas för att nå uppfyllnadshöjden. Altankonstruktionen är sammanbyggd med byggnaden, vilket medför att byggnaden från söder ger intryck av att ha ett lådlikt annex med en mer än två meter hög port. Den fria ytan mellan husliv och avskiljningsanordningen för massorna påverkar också byggnadens substans. Bygglov krävs enligt både 8 kap. 1 och 3 §§ PBL. Kammarrätten anger att 8 kap. 3 § PBL är tillämplig om det rör sig om inte alltför obetydliga ingrepp eller andra förändringar i byggnadens substans. Med denna rättsliga utgångspunkt är det svårt att förstå hur kammarrätten kan komma till slutsatsen att byggnadsföretaget inte kräver bygglov. Företaget innefattar en substansökning - den taköverklädda fria ytan mellan husliv och fyllnadsmassor - och en påfallande förändring av den byggnad för vilken lov ursprungligen givits utan altankonstruktion.
Byggnadsnämnden i Kungsbacka kommun anförde att den inget ytterligare hade att tillägga.
G-B.I. yrkade att kammarrättens dom skulle fastställas och anförde i huvudsak följande. Altanen var inte bygglovspliktig när den anlades. I efterhand har byggnadsnämnden avslagit begäran om bygglov. Efter förslag från byggnadsnämnden gjordes en omfattande förändring med minskning av altanen samt ändring av trappans läge. En fjärdedel av altanen är belägen på en högsta höjd om två meter. Övriga delar ligger mellan två och noll meter eller direkt mot berget. Tak eller väggar finns inte i altankonstruktionen enligt byggteknisk och arkitektonisk terminologi. Förvaring är uteslutet på grund av att stora vattenflöden vid regn rinner under trädäcket ned mot husgrunden där dräneringen avleder vattnet till en stenkista. Återfyllnad av jordmassor och sprängsten utfördes aldrig eftersom altanen inte var bygglovspliktig enligt kammarrättens dom. Altanen var färdig i mars 1999, varför det kan ifrågasättas hur det förhåller sig med preskriptionstiden för altaner.
Regeringsrätten (2009-08-05, Gibson, Buchanan, Beck, Randall, Ståhl) yttrade: Skälen för Regeringsrättens avgörande. Fastigheten Släps-Kullen 1:178 är belägen inom ett område som omfattas av byggnadsplan. Enligt 17 kap. 4 § PBL ska byggnadsplaner gälla som detaljplaner.
Av 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL framgår att bygglov krävs för att göra tillbyggnader. Enligt 3 § första stycket 1 samma kapitel krävs inom områden med detaljplan, utöver vad som föreskrivs i 1 och 2 §§, bygglov för att färga om byggnader eller byta fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial samt för att göra andra ändringar av byggnader som avsevärt påverkar deras yttre utseende.
Vad som avses med tillbyggnader framgår inte av lagtexten. I förarbetena till PBL anges att med tillbyggnad avses åtgärder som syftar till att öka en byggnads volym oavsett i vilken riktning det sker (prop. 1985/86:1 s. 676).
Regeringsrätten har i avgörandet RÅ 1995 ref. 42 ansett att en altan inte skulle anses som en tillbyggnad enligt 8 kap. 1 § PBL. Eftersom den inte hade försetts med vare sig tak eller väggar av något slag medförde den inte att byggnadsvolymen utökades. Det var i det målet fråga om ett enkelt fritidshus med en byggnadsarea om ursprungligen 21 kvm som försetts med en tillbyggnad om ca 9 kvm. Altanen hade utförts som ett med räcke försett trädäck utefter två av den ursprungliga byggnadens sidor. Dess golvyta mätte ca 42 kvm och golvet låg över den kringliggande markens nivå, vid ena hörnet upp till 1,2 meter över marken.
Av handlingarna i det nu aktuella målet framgår bl.a. följande. Fastigheten Släps-Kullen 1:178 är mycket kuperad och marknivån varierar kraftigt. Bostadshuset är ett souterränghus. Ursprungligen har en ca 85 kvm stor altan byggts på fastigheten. Genom nu aktuell ansökan ska altanen minskas till ca 69 kvm. Altanen är sammanbyggd med bostadshuset och består av brädgolv. Altangolvet bärs upp av pelare och utrymmet under golvet omgärdas av stående bräder av varierande höjd beroende på höjdskillnad i marknivå. På altanens ena sida är bräderna mer än två meter höga, vilket således innebär att altangolvet delvis ligger mer än två meter ovanför marknivån. Altanen når nästan upp till takfoten. På den sida av huset som vetter mot altanen finns tre takkupor, varav den mittersta har glasdörrar. Utgång till altanen sker genom dessa dörrar. Runt altanen finns ett enkelt räcke, men ovanför altangolvet finns varken väggar eller tak. Två dörrliknande öppningar har gjorts i brädväggarna under altangolvet.
Regeringsrätten konstaterar att den valda konstruktionen sedd från söder visuellt är mycket dominerande och ger intryck av att vara en tillbyggnad där bräderna bildar väggar och altangolvet tak. För att altanen ska betraktas som tillbyggnad krävs dock enligt förarbeten och praxis att den innebär en volymökning. Med hänsyn till att altangolvet till en inte oväsentlig del är beläget mer än två meter över marknivån och då utrymmet under altanen har klätts in med bräder finner Regeringsrätten att ett slutet utrymme har skapats under altangolvet. Det förhållandet att marknivån inuti detta utrymme skiftar och såvitt framgår avses fyllas upp med jordmassor föranleder ingen annan bedömning. Fråga är alltså om en tillbyggnad enligt 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL. Redan på den grunden är altankonstruktionen bygglovspliktig. Då bygglov således krävs för altanen borde kammarrätten inte ha avvisat G-B.I:s ansökan därom. Kammarrättens dom ska därför upphävas och målet visas åter till kammarrätten för prövning i sak.
Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver den överklagade domen och visar målet åter till Kammarrätten i Göteborg för ny handläggning.
Byggnämnden i Linköpings kommun beslutade den 23 februari 2006 att förelägga ägarna till fastigheten Tegelstenen 2, Alvarez och Cooper, att senast tre månader efter att ha delgivits nämndens beslut undanröja en olovligt utförd del av en altan.
Alvarez och Cooper överklagade beslutet hos Länsstyrelsen i Östergötlands län, som i beslut den 24 augusti 2006 bl.a. yttrade: För området där Tegelstenen 2 är belägen gäller en stadsplan som fastställdes den 8 maj 1948. Stadsplanen gäller enligt 17 kap. 4 § plan- och bygglagen (1987:10), PBL, som detaljplan enligt PBL. - Av 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL följer att bygglov krävs för att göra tillbyggnader. - Av 8 kap. 3 § 1 framgår att i områden med detaljplan krävs, utöver vad som föreskrivs i 1 och 2 §§, bygglov för att färga om byggnader eller byta fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial samt för att göra andra ändringar av byggnader som avsevärt påverkar deras yttre utseende. - Enligt 10 kap. 1 § PBL skall byggnadsnämnden ta upp frågan om påföljd eller ingripande enligt detta kapitel så snart det finns anledning att anta att en överträdelse har skett av bestämmelserna om byggande i denna lag eller av någon föreskrift eller något beslut som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser. - När en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov eller marklov har vidtagits utan lov, skall byggnadsnämnden se till att det som har utförts blir undanröjt eller på annat sätt rättat, om inte lov till åtgärden meddelas i efterhand. - Den aktuella åtgärden avser en altan på fastigheten Tegelstenen 2, som är utförd på två sidor av fasaden i anslutning till befintlig huvudbyggnad. Den stora höjdskillnaden på fastigheten gör att altanen, som har plant golv, ligger strax över marknivå på den sida av byggnaden som vetter mot Tegelstenen 7 men cirka 1,8 meter över ursprunglig marknivå på den sida som vetter mot Tegelstenen 1. Det är den del av altanen som vetter mot Tegelstenen 1 och som har en yta av 21 kvm som byggnämnden funnit vara olovligt uppförd. - Den del av altanen varom fråga nu är har byggts in med liggande träpanel och en öppning har lämnats i panelen för att kunna nå husets källaringång. Utrymmet under altangolvet har till största delen fyllts med jordmassor och sökandena uppger sig avse att bygga stödmurar mot gången som leder till källaringången. Altanen har försetts med heltäckande staket. - Med tillbyggnad avses enligt PBL åtgärder som syftar till att öka en byggnads volym. Vid beräkning av en byggnads volym medräknas normalt byggnadens slutna delar. En altan medför i normalfallet inte att byggnadsvolymen ökar. - Länsstyrelsen anser att den nu aktuella altanen genom sin höjd över marken, sin inklädnad med liggande träpanel samt sin öppning och gång för att nå husets källaringång har ökat byggnadens volym på sådant sätt att åtgärden är att betrakta som en tillbyggnad och därmed en bygglovspliktig åtgärd. Det förhållandet att utrymmet under altanen har fyllts igen med jord påverkar inte bedömningen av huruvida bygglov krävs. - Länsstyrelsen finner således att byggnämnden haft fog för att förelägga ägarna till Tegelstenen 2 att undanröja den olovligt uppförda delen av altanen. - Länsstyrelsen avslår överklagandet och ändrar byggnämndens beslut endast på så sätt att tidpunkten för när åtgärden skall vara vidtagen ändras till senast tre månader efter delgivning av länsstyrelsens beslut.
I överklagande hos länsrätten yrkade Alvarez och Cooper att beslutet om föreläggande av rivning av altanen skulle undanröjas.
Byggnämnden vidhöll sitt beslut.
Länsrätten i Östergötlands län (2007-07-30, nämndemännen Carter, Femic, Newton) yttrade: Vad som anses som en tillbyggnad är inte definierat i lagtexten i 8 kap. 1 § första stycket 2. PBL. I förarbetena till lagen (prop. 1985/86:1 s. 676) anges att med tillbyggnad avses i PBL åtgärder som syftar till att öka en byggnads volym oavsett i vilken riktning detta sker. Den i målet aktuella altanens yta, till den del som vetter mot Tegelstenen 1 och som nämnden funnit vara olovligen uppförd, är enligt ansökan om bygglov 21 kvm. Altanen mäter till den delen 1,8 meter över ursprunglig marknivå. - I RÅ 1995 ref. 42 ansåg Regeringsrätten att en 42 kvm stor altan, utan väggar och tak, och med ett golv som uppmätte 1,2 meter över marken vid ena hörnet, inte utgjorde någon ökning av husets byggnadsvolym och därmed inte någon tillbyggnad. - Länsrätten gör följande bedömning. - Av utredningen i målet framgår att den aktuella altanens yta skiljer sig betydligt ifrån altanen i det ovan nämnda rättsfallet. Fråga är om höjden på altanen samt den träpanel med öppning för källaringång föranleder en annan bedömning av frågan om byggnadsvolym än i Regeringsrättens avgörande. - Avgörande för frågan om en ökning av volymen har skett torde vara om det finns omslutande byggnadsdelar (jfr Didón m.fl. Plan- och bygglagen, Svensk standard (SS 02 10 53)). Den i målet aktuella altanen har varken väggar eller tak som kan anses utgöra omslutande byggnadsdelar. Med hänsyn härtill kan den aktuella altanen inte ses som en tillbyggnad i den mening som avses i 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL. Inte heller i övrigt kan uppförandet av altanen, oaktat vad som framkommit om dess storlek och om höjden över den kringliggande marken, anses hänförlig till bygglovskrävande åtgärd enligt 8 kap. 1 § PBL. Överklagandet skall därför bifallas. - Länsrätten bifaller överklagandet och upphäver länsstyrelsens och Byggnämndens i Linköpings kommun beslut om föreläggande om undanröjande.
Rådmannen Idstrand, ordförande, var av skiljaktig mening och anförde: I likhet med länsstyrelsen finner jag att den utförda tillbyggnaden av altanen genom sin höjd över marknivå, sin inklädnad med träpanel och inte minst den öppning och den gång som byggts för att nå husets källaringång har ökat byggnadens volym på ett sådant sätt att åtgärden måste vara att betrakta som en tillbyggnad. Det är således fråga om en bygglovspliktig åtgärd. Länsrätten borde därför ha fastställt länsstyrelsens beslut.
Byggnämnden i Linköpings kommun överklagade och yrkade att kammarrätten med ändring av länsrättens dom skulle fastställa länsstyrelsens beslut.
U.C. och S.C. - vilka inträtt i processen efter det att den i målet aktuella fastigheten överlåtits till dem - bestred bifall till överklagandet och åberopade foton utvisande bl.a. att marknivån under altanen höjts något.
De tidigare fastighetsägarna Alvarez och Cooper bereddes tillfälle att yttra sig.
Kammarrätten i Jönköping (2008-01-16, Williams, Wright, referent, Moore) yttrade, efter att ha redogjort för lagrum och förarbeten: Målet gäller frågan om den del av altanen som vetter mot Tegelstenen 1 och som upptar en yta om 21 kvm utgör en bygglovspliktig tillbyggnad i den mening som avses i PBL. - Av utredningen framgår att denna del av altanen - som utförts som ett med räcke försett trädäck i anslutning till bostadshuset - saknar omslutande byggnadsdelar i form av egentliga väggar och tak. Någon utökning av byggnadsvolymen kan därför inte sägas ha uppkommit till följd av altanbygget. Altandelen skulle därmed möjligen kunna jämföras med en sådan maximalt 1,8 meter hög mur eller ett plank, för vilken bygglov under vissa förutsättningar inte behövs enligt undantagsbestämmelserna i 8 kap. 4 § 2 PBL. Vid övervägande av förhållandena i målet gör dock kammarrätten följande bedömning. - Altandelen är inte belägen så nära marknivån att den ska betraktas som en inte mätvärd terrass. Den är inte heller så högt belägen att den inte väsentligt inverkar på den underliggande markens användbarhet. Altandelen kan i stället anses utgöra en sådan i Svensk Standards "Area och volym för husbyggnader - Terminologi och mätregler" (SS 02 10 53, fastställd 1999-06-02, utgåva 1, p. 7.3 samt 7.4.2.c) betecknad "utkragande byggnadsdel" som utgör mätvärd yta som ska inräknas vid beräkning av byggnadsarean. Härtill kommer att den nedre delen av altanen i norr och väster omsluts av liggande träpanel, som innebär att det tillskapats ett slutet utrymme under altanen. Detta innehåller även en 1,5 meter bred öppning med en gång för att nå bostadshusets källaringång. Konstruktionen kan genom sin form, storlek och höjd över kringliggande mark i viss utsträckning ge samma visuella intryck som en tillbyggnad i mer traditionell bemärkelse. Detta intryck påverkas inte nämnvärt av att utrymmets användbarhet synes ha begränsats genom bl.a. en invändig markhöjning. - Mot bakgrund av det anförda och med beaktande av syftet med den förhandsgranskning och kontroll som en bygglovsprövning är avsedd att utgöra, anser kammarrätten att altanen måste betraktas som en sådan bygglovspliktig tillbyggnad som avses i PBL. - Uppförandet av altanen har skett utan bygglov. Det har därför ankommit på byggnämnden att se till att det som utförts blivit undanröjt eller på annat sätt rättat, om inte lov till åtgärden meddelats i efterhand. Kammarrätten instämmer i länsstyrelsens uppfattning att byggnämnden - även om det inte framstod som sannolikt att bygglov kunde meddelas - i samband med att den fattade sitt beslut, även uttryckligen borde ha tagit ställning till bygglovsfrågan eftersom det vid beslutstillfället förelåg en ansökan om bygglov, som senare visserligen återkallats. - Anledning att i övrigt ifrågasätta byggnämndens och länsstyrelsens föreläggande om undanröjande av den aktuella delen av altanen har inte framkommit. Byggnämnden och länsstyrelsen får därför anses ha haft fog för sina beslut såvitt avser föreläggandet om undanröjande av den olovligt utförda altandelen. Överklagandet ska därför bifallas i enlighet härmed. - Med bifall till överklagandet och med ändring av länsrättens dom fastställer kammarrätten länsstyrelsens beslut. Tidpunkten för när den av länsstyrelsen beslutade åtgärden senast ska vara vidtagen flyttas dock fram till tre månader efter delgivning, med fastighetens ägare, av denna dom.
S.C. och UC överklagade kammarrättens dom.
Byggnämnden i Linköpings kommun bestred bifall till överklagandet och yrkade att kammarrättens dom skulle fastställas.
Regeringsrätten (2009-08-05, Gibson, Buchanan, Beck, Randall, Ståhl) yttrade: Skälen för Regeringsrättens avgörande. Fastigheten Tegelstenen 2 är belägen inom ett område som omfattas av stadsplan. Enligt 17 kap. 4 § PBL ska stadsplaner gälla som detaljplaner.
Av 8 kap. 1 § - - - (= andra-fjärde styckena av Regeringsrättens domskäl i mål I) - - -meter över marken.
Enligt 10 kap. 1 § PBL ska byggnadsnämnden ta upp frågan om påföljd eller ingripande så snart det finns anledning anta att en överträdelse har skett av bestämmelserna om byggande i PBL. När en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov eller marklov har vidtagits utan lov, ska byggnadsnämnden se till att det som har utförts blir undanröjt eller på annat sätt rättat, om inte lov till åtgärden meddelas i efterhand. Om någon utan lov har vidtagit en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov eller marklov, får byggnadsnämnden, med stöd av 10 kap. 12 § första stycket 1 och 10 kap. 14 § första stycket PBL, förelägga ägaren av den fastighet, byggnad eller anläggning som frågan gäller att inom viss tid vidta rättelse.
Av handlingarna i målet framgår att det på fastigheten Tegelstenen 2 har uppförts en altan om 29 kvm som sammanfogats med bostadshuset utan att bygglov sökts för åtgärden. Byggnämnden har bedömt att den del av altanen som vetter mot nordost inte är bygglovspliktig då altanen i denna del är belägen 60-80 centimeter ovan mark med ett icke användbart utrymme undertill. Den del av altanen som vetter mot nordväst har däremot bedömts vara lovpliktig. Altanen uppgår i denna del till ca 21 kvm och har en högsta höjd om 1,8 meter ovanför ursprunglig marknivå. Efter att befintliga marknivåer har justerats är altanen nu belägen på en högsta höjd om 1,4 meter ovan mark. Utrymmet under altanen har en fasad med liggande bräder och en 1,5 meter bred öppning för att husets källare ska kunna nås. Altanen är försedd med ett lägre räcke, men har varken väggar eller tak.
Regeringsrätten konstaterar att altanen visuellt ger intryck av att vara en tillbyggnad, åtminstone i den utformning den har getts åt nordväst. För att altanen ska betraktas som tillbyggnad krävs dock enligt förarbeten och praxis att den innebär en volymökning. Med hänsyn till att altanen är belägen ca 1,8 meter ovanför ursprunglig marknivå och då utrymmet under altanen har klätts in med bräder finner Regeringsrätten att ett slutet utrymme har skapats under altangolvet. Det förhållandet att marknivån i utrymmet under altanen har fyllts upp med jordmassor föranleder ingen annan bedömning. Fråga är alltså om en tillbyggnad enligt 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL. Redan på den grunden är altankonstruktionen bygglovspliktig. Nämnden har således haft fog för sitt beslut om föreläggande att undanröja den olovligt uppförda altandelen. Överklagandet ska därför avslås. Tidpunkten då föreläggandet senast ska ha efterkommits bör dock flyttas fram.
Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten avslår överklagandet och bestämmer att den i föreläggandet avsedda åtgärden ska vara vidtagen senast den 1 november 2009.
Områdesnämnden Sicklaön i Nacka kommun beslutade den 11 december 2001 att avslå J.E:s och M.E:s ansökan om bygglov för en altan. Vidare beslutade nämnden att förelägga J.E. och M.E. vid vite om 25 000 kr att senast tre månader efter det att beslutet vunnit laga kraft ha tagit bort altanen samt att påföra dem byggnadsavgift. J.E. och M.E. överklagade nämndens beslut hos Länsstyrelsen i Stockholms län som i beslut den 22 augusti 2002 avslog överklagandet. Länsstyrelsen fann att altanen var en byggnad, vilken krävde bygglov samt att altanen utgjorde en betydande olägenhet för grannfastigheten. Länsstyrelsen ansåg att det fanns möjligheter att ge altanen en storlek, utformning och placering som inte innebar denna påtagliga störning. Byggnaden stred således mot 3 kap. 1 och 2 §§ PBL.
J.E. och M.E. överklagade och yrkade att länsrätten skulle undanröja länsstyrelsens beslut
Länsrätten i Stockholms län (2003-02-10, ordförande Clémentz) yttrade: Av utredningen i målet framgår följande. - Fastigheten Erstavik 17:9 ligger i Hästhagens villaområde, som inte är planlagt och inte har områdesbestämmelse men ingår i samlad bebyggelse. Bostadshuset är i två våningar med källare som mot norr, där altanen byggts, ligger helt över marken. - Källaren har åt detta håll två fönster. Husets byggnadsyta är ca 100 kvm. Altanens yta är enligt ansökan om bygglov 45,8 kvm. Altanens främre stolpar är 3,25 meter höga. - Enligt 8 kap. 1 § första stycket PBL krävs bygglov för att 1. uppföra byggnader, 2. göra tillbyggnader, och 3. ta i anspråk eller inreda byggnader helt eller till viss del för väsentligen annat ändamål än det för vilket byggnaden senast har använts eller för vilket bygglov har lämnats. - Länsrätten delar de bedömningar som länsstyrelsen gjort i det överklagade beslutet. Länsrätten vill dock även framhålla att RÅ 1995 ref. 23 måste anses ge stöd för att en altan som den ifrågavarande måste anses såsom en tillbyggnad. I rättsfallet fann Regeringsrätten att ett utskjutande tak skulle räknas in i byggnadsarean. Mot bakgrund av det anförda finner länsrätten att överklagandet skall avslås. - Länsrätten avslår överklagandet.
J.E. och M.E. överklagade och yrkade att kammarrätten skulle undanröja länsrättens, länsstyrelsens och områdesnämndens beslut och bifalla deras hos länsstyrelsen förda talan.
Områdesnämnden bestred bifall till överklagandet.
Kammarrätten i Stockholm (2006-10-25, Mayo, Medina, Lewis, referent) yttrade: Bygglov krävs enligt 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL för att göra tillbyggnader. - Vad som är att anse som en tillbyggnad är inte definierat i lagtexten. I förarbetena till PBL (prop. 1985/86:1 s. 676) anges att med tillbyggnad avses i PBL åtgärder som syftar till att öka en byggnads volym oavsett i vilken riktning detta sker. - Den i målet aktuella altanens yta är enligt ansökan om bygglov 45,8 kvm. Altanens främre stolpar är 3,25 meter höga. - I RÅ 1995 ref. 42 ansåg Regeringsrätten att en 43 kvm stor altan, utan väggar och tak, och med ett golv som uppmätte 1,2 meter över marken vid ena hörnet, inte utgjorde någon ökning av husets byggnadsvolym och därmed inte någon tillbyggnad. - Kammarrätten gör följande bedömning. - Altanens yta skiljer sig endast obetydligt ifrån altanen i det ovan nämnda rättsfallet. Frågan i målet är därför om höjden på altanen föranleder en annan bedömning av frågan om byggnadsvolym än i Regeringsrättens avgörande. - Enligt kammarrättens mening torde det avgörande för frågan om en ökning av volymen har skett vara om det finns omslutande byggnadsdelar (jfr Didón m.fl., Plan- och bygglagen, samt SIS: Svensk standard SS 02 10 53). Den i målet aktuella altanen har varken väggar eller tak. Med hänsyn härtill kan den aktuella altanen inte ses som en tillbyggnad i den mening som avses i 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL. Inte heller i övrigt kan uppförandet av altanen, oaktat vad som framkommit om dess storlek och om höjden över den kringliggande marken, anses hänförlig till bygglovskrävande åtgärd enligt 8 kap. 1 § PBL. - Kammarrätten bifaller överklagandet och upphäver länsrättens dom samt länsstyrelsens och områdesnämndens beslut i dess helhet.
Miljö- och stadsbyggnadsnämnden i Nacka kommun (tidigare Områdesnämnden Sicklaön) överklagade och yrkade att kammarrättens dom skulle upphävas och att nämndens beslut skulle stå fast samt anförde i huvudsak följande. Altanen är genom sin höjd en lovpliktig tillbyggnad. Vad som är utökning av byggnadsvolym kan inte avgöras endast utifrån förekomsten av väggar eller väggliknande konstruktioner. De pelare som bär upp altanen utgör tillsammans med altanen själv sådana omslutande konstruktioner som medför att utrymmet under altanen ska räknas som byggnadsvolym. Användbarheten av utrymmet under altanen ökar när altangolvet är tre meter ovan mark och omgivningspåverkan blir betydligt större. Sett från marken och från intilliggande fastighet ger altanen visuellt intryck av en tillbyggnad, där altanens golv samtidigt uppfattas som ett tak. Situationen kan jämföras med en tillbyggnad av huvudbyggnaden med en carport utan väggar, vars tak ligger på samma höjd som altangolvet. Om byggnadsvolymen inte kan anses öka uppåt då altanen saknar väggkonstruktion, så ökar den nedåt (jfr prop. 1985/86:1 s. 676). Altanen kan således inte jämföras med den altan som prövades av Regeringsrätten i RÅ 1995 ref. 42, där altanens golv låg endast 1,2 meter ovan mark. I nu aktuellt fall har ett utrymme som kan liknas vid ett vägglöst förråd med mer än full ståhöjd skapats. Ett sådant utrymme måste bedömas som bygglovspliktig tillbyggnad.
J.E. och M.E. bestred bifall till överklagandet och yrkade att kammarrättens dom skulle fastställas samt hänvisade till vad de anfört i kammarrätten.
Regeringsrätten (2009-08-05, Gibson, Buchanan, Beck, Randall, Ståhl) yttrade: Skälen för Regeringsrättens avgörande. Fastigheten Erstavik 17:9 är belägen inom ett område som inte omfattas av detaljplan, men som ingår i samlad bebyggelse.
Av 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL framgår att bygglov krävs för att göra tillbyggnader. Vad som avses - - - (= tredje och fjärde styckena av Regeringsrättens domskäl i mål I) - - - meter över marken.
Den nu aktuella altanen uppgår till ca 43 kvm. Den är sammanfogad med den norra sidan av bostadshuset som är ett tvåvåningshus med källare. Altanen är belägen ca 3 meter ovanför markplan och dess golv består av bräder. Altangolvet bärs upp av stolpar, varav de främre är ca 3,25 meter höga. Altanen har varken väggar eller tak. Utrymmet under altanen är, förutom den sida som utgörs av bostadshusets vägg, öppet. Marken under altanen är plan och har tidigare utgjort en terrass med en framkant av sten. I husets vägg finns fönster som vetter mot utrymmet under altanen.
Regeringsrätten har i två avgöranden denna dag (mål nr 2027-05 och 609-08) funnit att altaner där altangolvet är beläget i det ena fallet delvis mer än 2 meter och i det andra fallet 1,8 meter över marknivån och där utrymmet under altanerna är inklätt med bräder är att betrakta som tillbyggnader enligt 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL. Den nu aktuella altanen skiljer sig från dessa främst genom att avsikten, enligt vad som framgår av bygglovshandlingarna och uppgivits i målet, inte är att utrymmet under altangolvet ska kläs in med bräder. Vidare ligger altangolvet i detta fall mer än 3 meter över marknivån. Regeringsrätten konstaterar att även denna altan visuellt ger intryck av att vara en tillbyggnad och att det under altanen befintliga utrymmet innebär en volymökning. Det förhållandet att utrymmet inte försetts med väggar kan enligt Regeringsrättens mening inte tillmätas avgörande betydelse i ett fall som det förevarande. Fråga är alltså om en tillbyggnad enligt 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL, varför bygglov krävs.
Kammarrätten borde således ha prövat frågan om att meddela bygglov. Kammarrättens dom ska därför upphävas och målet visas åter till kammarrätten för prövning i sak.
Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver den överklagade domen och visar målet åter till Kammarrätten i Stockholm för ny handläggning.