Fråga om hyrestagare kan ha retentionsrätt i den förhyrda egendom som han har i sin besittning samt för vilken fordran retentionsrätt kan göras gällande.
Enligt ett skriftligt hyresavtal hyrde NTM Production Aktiebolag (NTM) en kopieringsmaskin av Rank Xerox Credit Aktiebolag (Rank Xerox). I en ansökan om särskild handräckning yrkade Rank Xerox förpliktande för NTM att till Rank Xerox utge kopieringsmaskinen. Till utveckling av sin talan anförde Rank Xerox bl.a. att hyresavtalet hävts p.g.a. obetalda hyror, att NTM enligt hyresavtalet var förpliktad att vid hyrestidens utgång återlämna hyresobjektet samt att NTM vägrade att lämna ut kopieringsmaskinen. NTM bestred ansökan och anförde som stöd härför bl.a. att Rank Xerox godkänt att NTM hänvisade annan hyrestagare, att Rank Xerox dragit sig ur affären då den nye kunden velat ha en månadshyra tillgodo, att detta medfört extra kostnader för NTM, att Rank Xerox inte i tid åtgärdat fel på kopieringsmaskinen, att NTM inte fått full kompensation för de förluster NTM ådragits i samband med att maskinen inte fungerat samt att NTM har skadeståndsanspråk på Rank Xerox för de förluster NTM lidit.
Kronofogdemyndigheten (1997-01-20, Nolan) avslog ansökan om särskild handräckning samt anförde bl.a. följande.
En borgenär har i vissa fall retentionsrätt. Lagbestämmelser om retentionsrätt finns på skilda håll, t.ex. i 11 kap. 3 § och 12 kap. 8 §handelsbalken (låntagares respektive depositaries retentionsrätt). Huruvida en legotagare har retentionsrätt är inte reglerat i lag. I litteraturen har ansetts att legotagare "enligt grunderna för" 11 kap. 3 § och 12 kap. 8 §handelsbalken har en sådan rätt. En sådan analogisk lagtillämpning leder till att retentionsrätt medges även i andra avtalsförhållanden än de i lag utpekade (se Smith, Handbok i sakrätt, 1985, s. 454). NTM kan således i egenskap av legotagare som säkerhet för sin fordran åberopa retentionsrätt.
Mot bakgrund av det ovan anförda kan Rank Xerox mot NTM:s bestridande inte anses ha styrkt de omständigheter som gör att förutsättningarna för särskild handräckning föreligger. Yrkandet att NTM skall förpliktas att utge kopieringsmaskinen kan därför inte bifallas.
Rank Xerox överklagade kronofogdemyndighetens beslut, varvid Rank Xerox bl. a. anförde att NTM inte hade någon rätt till skadestånd eller annan ersättning.
NTM bestred ändring och uppgav att motfordran uppgick till 46 250 kr.
Skövde tingsrätt (1997-05-22, rådmannen Hall) förpliktade, med ändring av kronofogdemyndighetens beslut, NTM att till Rank Xerox utge kopieringsmaskinen och anförde i skälen bl.a. följande.
Tingsrätten delar kronofogdemyndighetens uppfattning att även en hyrestagare kan ha retentionsrätt i den egendom han har i sin besittning (se Cuevas, Svensk sakrätt, 8:e uppl. s. 244 och Smith, Handbok i sakrätt, 1985, s. 454). Retentionsrätten kan dock endast utövas om hyrestagaren förvärvat ett ersättningsanspråk på grund av nedlagda kostnader på den hyrda egendomen, t.ex. kostnader för vård, förvaring, reparation eller transport. Enligt tingsrättens mening är den motfordran NTM åberopar gentemot Rank Xerox inte en sådan fordran som NTM skulle kunna göra gällande som grund för retentionsrätt. Därtill kommer att den åberopade fordran är mycket diffust hållen.
Tingsrätten finner således att NTM inte ens gjort sannolikt att de har en motfordran mot Rank Xerox som kan ligga till grund för en retentionsrätt i den förhyrda egendomen. NTM är därmed skyldig att återlämna kopieringsmaskinen till uthyraren Rank Xerox.
NTM överklagade tingsrättens beslut med yrkande att hovrätten skulle undanröja tingsrättens beslut och fastställa kronofogdemyndighetens avslagsbeslut.
NTM anförde i hovrätten i huvudsak detsamma som vid tingsrätten.
Göta hovrätt (1997-06-24, hovrättsråden Matthews och Leblanc samt t. f. hovrättsassessorn Abbott, referent) lämnade, efter meddelat prövningstillstånd, överklagandet utan bifall.
Som skäl för beslutet anförde hovrätten följande.
Det finns ingen allmän regel innebärande att en person, som har en fordran gentemot en annan och därjämte har dennes egendom i sin besittning, är berättigad att innehålla egendomen och betrakta denna som säkerhet för utfående av sin fordran. Endast i vissa situationer har det stipulerats en rätt for en person att begagna av honom innehavd, annan tillhörig egendom såsom säkerhet för fordran mot ägaren, utan dennes särskilda medgivande (retentionsrätt). (Burton, Svensk sakrätt i lös egendom, 8 uppl. s. 240). Vanligtvis uppkommer retentionsrätt direkt med stöd av lag eller oskrivna rättsgrundsatser. Exempel på lagregler härom är låntagares och depositaries retentionsrätt enligt 11 kap. 3 § respektive 12 kap. 8 § handelsbalken. (Simpson, Sakrätt avseende lös egendom, 5 uppl. s. 340). Det råder delvis delade meningar i doktrinen huruvida vissa analogier från lagrummen om retentionsrätt kan göras. De flesta författare torde emellertid vara överens om att retentionsrätt vid vissa avtalsförhållanden bör medgivas analogvis (se Hasselrot, Handelsbalken VI, s. 1188 f, Cuevas, s. 243 f, Sanchez, Särskilda avtalstyper I, 2 uppl. s. 59 f, Martinez, Handbok i sakrätt, s. 454 och Håstad, s. 341).
I likhet med tingsrätten finner hovrätten att en hyrestagare kan ha retentionsrätt i den egendom han har i sin besittning och således förvärva ett ersättningsanspråk på grund av egendomens vårdande, förvaring, reparation, transport e.d. Hovrätten delar även tingsrättens uppfattning att den motfordran NTM åberopat gentemot Rank Xerox inte är en sådan fordran som skulle kunna göras gällande för retentionsrätt. Till detta kommer, som tingsrätten påpekat, att den åberopade motfordran är mycket diffus.
Hovrätten delar sammanfattningsvis tingsrättens bedömning att NTM inte ens gjort sannolikt att de har en motfordran mot Rank Xerox som kan ligga till grund for en retentionsrätt i den förhyrda egendomen. NTM:s överklagande skall således lämnas utan bifall.