AA klagade i en anmälan till JO på Kommunstyrelsen i Bodens kommun. Klagomålen avsåg handläggningen av ett ärende om färdtjänst. Av anmälan framgick bl.a. följande.
Den 13 juni 2008 besökte han handläggaren BB vid Bodens kommun för att förnya sin färdtjänst. Han skulle få beslutet senare. Den 25 juni 2008 fick han per telefon besked om att hans ansökan hade avslagits. Han väntade därefter på att få tillgång till beslutet men det hade han vid tiden för sin anmälan till JO den 27 augusti 2008 inte fått.
Handlingarna i ärendet hämtades in från Bodens kommun. I ärendebladet hade antecknats att ”AA har tagit del av utredning och beslut via telefonsamtal 2008-06-25 enligt 
17 § förvaltningslagen
” och ”skriftlig utredning och beslut med besvärshänvisning skickas och delges AA via post 2008-06-25”.
Kompletterande muntliga upplysningar hämtades in från färdtjänsthandläggare BB. Hon uppgav följande.
Färdtjänsten sorterar under kommunstyrelsen. Utredningen och beslutet den 25 juni 2008 att avslå denna ansökan meddelades AA per telefon den dagen. Samma dag sändes utredningen och beslutet med besvärshänvisning till honom i lösbrev utan delgivningskvitto. Besluten meddelas alltid på det sättet både per telefon och lösbrev. Detta har aldrig tidigare inneburit några problem. Den 1 juli 2008 ringde dock AA upp henne och berättade att han inte hade fått beslutet men han talade samtidigt om innehållet i utredningen som om han kände till och fått det. Hon sände dock åter ut beslutet på samma sätt. Hon gör för egen del anteckningar om när överklagandetiden löper ut. I samband med att beslutet sändes ut på nytt i detta ärende flyttade hon fram den tiden från den 18 juli 2008 till den 25 juli 2008. Om ett överklagande kommer in efter det att överklagandetiden löpt ut, sänder hon ut brev till den enskilde om att beslutet vunnit laga kraft, att det inte längre kan överklagas och att de sökande har möjlighet att ansöka på nytt.
Kommunstyrelsen i Bodens kommun anmodades därefter att göra en utredning och yttra sig över AA:s anmälan och de muntliga uppgifter som lämnats.
Kansliet har gjort ett förslag till yttrande. Av yttrandet framgår att det aktuella beslutet har sänts till sökandens hemadress två gånger utan att komma i retur till kommunen. Kommunen får därför anses ha fullgjort sin skyldighet att underrätta den sökande om beslutet i ärendet.
Det har däremot kommit fram vissa brister i tekniska förvaltningens handläggning, i fråga om vid vilken tidpunkt tiden för överklagande av ett beslut löper ut. Tekniska förvaltningen bör se över sina rutiner i färdtjänstärenden, när det gäller delgivning av beslut och prövning av om överklaganden kommer in i rätt tid.
Av kommunstyrelsens yttrande framgick vidare att tekniska förvaltningen fått i uppdrag att se över sina rutiner i färdtjänstärenden när det gäller delgivning av beslut och prövning av om överklaganden kommit in i rätt tid.
Av kansliets yttrande som kommunstyrelsen antog som sitt eget framgick följande. – – –
Beskrivning av handläggningen
Färdtjänsthandläggaren avslog den 25 juni 2008 AA:s ansökan om färdtjänst. Beslutet fattades på delegation från kommunstyrelsen. Beslutet skickas samma dag tillsammans med en överklagandehänvisning till AA:s hemadress, för övrigt samma adress som AA uppgett i sin JO-anmälan. Handläggaren ringer samma dag till AA om meddelar honom vilket beslut som fattats. Samtidigt noterar handläggaren för sin egen del i ärendebladet att sista dagen för överklagande är den 18 juli 2008. Uppgiften att tiden för överklagande skulle löpa ut den 18 juli 2008 lämnas dock inte AA.
Fredagen den 27 juni 2008 skriver AA i ett e-postmeddelande till handläggaren att han inte har fått beslutet, samt att han behöver det senast måndagen den 30 juni 2008 klockan 8.00. Den 30 juni 2008 skriver handläggaren i e-post till AA att han har möjlighet att hämta ut utredningen, beslutet samt överklagandehänvisningen i receptionen på stadshuset. Handläggaren skriver även att tre veckor gäller från det datum han har fått handlingarna i brevlådan. AA hör inte av sig till handläggaren och därför lämnas inte handlingarna i informationsdisken.
Den 1 juli 2008 skickar handläggaren ett nytt e-postmeddelande till AA och meddelar att beslutet skickas på nytt, eftersom de tidigare handlingarna verkar vara på villovägar. Handläggaren gör en ny notering i sitt ärendeblad att tiden för överklagande löper ut den 25 juli 2008.
Den 14 juli 2008 kommer ett läkarintyg om AA till kommunen. Handläggaren frågar den 15 juli 2008 AA per e-post om intyget ska uppfattas som ett överklagande. AA svarar samma dag att intyget avser en ny ansökan.
Kommunens bedömning
Har L underrättats om beslutet på rätt sätt? Beslutet i ärendet har sänts två gånger till AA med vanligt brev, både den 25 juni och den 1 juli 2008. Breven har skickats till den adress som AA själv har uppgett både i sin ansökan om färdtjänst och i sin anmälan till JO. Inget av breven har kommit i retur till kommunen.
Kommunen anser att man normalt sett bör kunna anta att ett brev som är sänt till rätt adress och inte kommer i retur har kommit fram. När handläggaren fick beskedet att brevet eventuellt har kommit bort har beslutet sänts på samma sätt en gång till. AA har därefter inte hört sig till handläggaren och sagt att han inte har fått beslutet efter det att beslutet skickades andra gången.
Kommunen anser att kommunen gott och väl har fullgjort sin skyldighet att underrätta AA om beslutet, genom att beslutet sänts med vanligt brev till hans hemadress två gånger utan [att] komma i retur. Därutöver har AA underrättats via telefon om att hans ansökan har avslagits.
I det aktuella fallet har AA inte kommit in med något överklagande vare sig innan eller efter att tre veckor har gått från att han rimligen borde ha tagit emot beslutet. AA har därför knappast lidit någon rättsförlust av kommunens hantering. – – –
AA gavs möjlighet att kommentera remissvaret.
Av 
21 § förvaltningslagen (1986:223)
 framgår att en sökande, klagande eller annan part ska underrättas om innehållet i det beslut varigenom myndigheten avgör ärendet, om detta avser myndighetsutövning mot någon enskild. Parten behöver dock inte underrättas, om det är uppenbart obehövligt. Om beslutet går parten emot och kan överklagas, ska han underrättas om hur han kan överklaga det. Myndigheten bestämmer om underrättelsen ska ske muntligt, genom vanligt brev, genom delgivning eller på något annat sätt. Underrättelsen ska dock alltid ske skriftligt, om parten begär det.
Av 
23 § förvaltningslagen
 framgår att en skrivelse med överklagande ska ges in till den myndighet som har meddelat beslutet. Den ska ha kommit in dit inom tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet.
Av 
24 § förvaltningslagen
 framgår att den myndighet som har meddelat det överklagade beslutet prövar om skrivelsen med överklagandet har kommit in i rätt tid. Har skrivelsen kommit in för sent, ska myndigheten som huvudregel avvisa den.
Som framgår av reglerna i 
förvaltningslagen
 bestämmer myndigheten hur den enskilde ska underrättas om ett beslut. Tiden för överklagande räknas från den dag då klaganden fick del av beslutet. Någon möjlighet för myndigheten att efter eget skön bestämma någon annan tidpunkt för beräkningen finns inte. En skriftlig underrättelse i förening med mottagningsbevis eller delgivningskvitto kan därför vara att föredra om myndigheten vill förvissa sig om att den enskilde har fått del av innehållet i beslutet. Delgivning enligt 
delgivningslagen
 är dock inte något krav. Parten har alltid rätt att få beslutet skriftligt om denne begär det.
De rutiner som kommunen tillämpat för överklagandehanteringen överensstämmer inte till fullo med 
förvaltningslagens
 regler. Kommunstyrelsen har rätteligen beslutat att se över rutinerna.
Jag förutsätter att kommunen numera uppfyllt sin underrättelseskyldighet.