Brottslighetens art vid ett fall av grovt flygfylleri har inte ansetts utgöra skäl att ådöma fängelsestraff.
Åklagaren åtalade A.S.R. för grovt flygfylleri (13 kap. 2 § första stycket och 3 §luftfartslagen, 2010:500) med följande gärningspåstående.
A.S.R. har tjänstgjort som kabinchef på flight Walsh mellan Hongkong och Stockholm. A.S.R. har därvid ombord på ett luftfartyg fullgjort en uppgift av väsentlig betydelse för flygsäkerheten och detta efter att ha förtärt alkoholhaltiga drycker i så stor mängd att alkoholkoncentrationen i hennes utandningsluft under eller efter fullgörandet av uppgifterna uppgått till 0,94 mg/l. Det hände någon gång den 25 september 2017 på Arlanda flygplats, Stockholm-Arlanda, Sigtuna kommun. Brottet bör bedömas som grovt eftersom alkoholkoncentrationen uppgick till minst 0,50 mg/l i ut-andningsluften.
A.S.R. begick gärningen med uppsåt.
A.S.R. erkände gärningen.
Tingsrätten (chefsrådmannen Johnson samt nämndemännen Barnes, Villa och Knox) anförde i dom den 23 maj 2018 bl.a. följande.
A.S.R. har erkänt gärningen.
A.S.R. arbetade som kabinchef under den aktuella flygningen mellan Hong Kong och Stockholm. Hon har i anslutning till att flygplanet landat i Stockholm konstaterats ha en alkoholkoncentration i utandningsluften om 0,94 mg/l, motsvarande 1,88 promille i blodet. Av Johnson uppgifter och övrig utredning i målet är visat att hon som kabinchef ansvarade för åtta personer i kabinen utöver sig själv och hade säkerhetsansvar ombord. Hon hade bl.a. ansvar för ett dörrpar vid eventuell nödsituation, ansvar för att meddela kaptenen att kabinen är redo inför landning, ansvar för att säkra lösa föremål vid turbulens samt visst ansvar vid sjukdomsfall bland passagerarna. Erkännandet vinner stöd av utredningen i målet. Gärningen är styrkt och ska bedömas som åklagaren gjort. Åtalet ska bifallas. A.S.R. ska dömas för grovt flygfylleri.
A.S.R. förekommer inte i belastningsregistret. Påföljden för grovt flygfylleri är fängelse i högst två år. I förarbetena till lagstiftningen betonas att man vid bestämmande av påföljd måste ta hänsyn till den skillnad i straffvärde som kan föreligga mellan t.ex. flygfylleribrott begånget av en pilot i linjefart och motsvarande brott begånget av kabinpersonal (prop. 2009/10:95 s. 370). I förarbetena berörs inte frågan om det med anledning av brottslighetens art kan finnas skäl att särbehandla brott enligt luftfartslagen, t.ex. grovt flygfylleri.
Lagstiftningen är förhållandevis ny och någon större mängd praxis finns inte. Svea hovrätt har dock i dom i mål nr B 10325-12 meddelad den 3 april 2013 uttalat att någon omedelbar jämförelse med påföljdspraxis vid t.ex. rattfylleri med motsvarande promillehalt inte kan göras. Eftersom vägledande avgöranden saknas bör försiktighet generellt iakttas att särbe-handla brottet med hänvisning till just dess art.
De säkerhetsuppgifter hon åsidosatt genom att vara berusad under flygningen är viktiga men situationen kan inte jämföras med om en pilot varit berusad i samma grad. Tingsrätten anser inte att gärningen är av sådan art att det finns en presumtion för fängelse som påföljd.
A.S.R. är tidigare ostraffad och gärningens art eller straffvärde talar inte för fängelse. Det saknas vidare anledning att befara att A.S.R. kommer att göra sig skyldig till fortsatt brottslighet. Påföljden ska därför bestämmas till villkorlig dom. Den villkorliga domen ska förenas med ett bötesstraff om 80 dagsböter.
Tingsrätten dömde A.S.R. för grovt flygfylleri till villkorlig dom och 80 dagsböter om 240 kr.
Åklagaren överklagade tingsrättens dom och yrkade att hovrätten skulle bestämma påföljden till fängelse eller i andra hand till villkorlig dom i förening med samhällstjänst.
A.S.R. bestred ändring.
Hovrätten (hovrättslagmannen Morrison samt hovrättsråden Jacobs och Davis, referent) anförde i dom den 26 september 2018 följande.
I enlighet med tingsrättens dom, som inte har överklagats i den delen, ska A.S.R. dömas för grovt flygfylleri.
A.S.R. har tjänstgjort som kabinchef under en flygning mellan Hong Kong och Stockholm. Hon har, som tingsrätten redogjort för, i egenskap av kabinchef haft ett ansvar för säkerheten ombord. Hennes befattning och den höga alkoholkoncentrationen medför att straffvärdet för brottet motsvarar åtminstone en månads fängelse. Varken straffvärdet eller någon tidigare brottslighet talar för att välja fängelse som påföljd. Bedömningen av brottslighetens art blir därför avgörande för om påföljden ska bestämmas till fängelse.
Straffbestämmelsen om grovt flygfylleri träffar en bred krets av personer som utför skilda uppgifter med anknytning till flygverksamhet. Det finns omständigheter som talar för att grovt flygfylleri begånget av en kabinchef under flygning kan vara att se som ett s.k. artbrott. Hovrätten konstaterar emellertid, i likhet med tingsrätten, att det saknas stöd i förarbetena (se prop. 2009/10:95; jämför dock SOU 1999:42 s. 427) eller i praxis från Högsta domstolen för att grovt flygfylleri är brottslighet av sådan art att det finns anledning till särbehandling i valet av påföljd. Det saknas mot den bakgrunden tillräckliga skäl för hovrätten att göra en annan bedömning än tingsrätten i påföljdsfrågan.
Tingsrättens dom ska därför inte ändras.
Hovrätten fastställer tingsrättens dom.