En bestämmelse i en detaljplan om att bostadshus endast får innehålla en lägenhet har inte ansetts utgöra hinder mot bygglov för ett enbostadshus trots att huset enkelt skulle kunna delas upp i två lägenheter utan att det skulle krävas nytt bygglov.
Byggnadsnämnden i Kungsbacka kommun beslutade den 5 juli 2017 att bevilja bygglov för nybyggnad av enbostadshus och komplementbyggnad på fastigheten Kungsbacka Åsa 4:114 då åtgärden bedömdes vara planenlig. Beslutet överklagades av bl.a. U.B. och U.P.B. som anförde synpunkter beträffande antalet lägenheter, komplementbostadens storlek och utformning, trafiksituationen samt avsaknad av dagvattenutredning. Länsstyrelsen i Hallands län bedömde i beslut den 29 september 2017 att den sökta åtgärden stred mot detaljplanen på så sätt att största tillåtna byggnadsarea överskreds och att nämnden brustit i sin kommuniceringsskyldighet. I övriga avseenden fann länsstyrelsen att åtgärden var planenlig. Efter överklagande fann mark- och miljödomstolen i dom den 13 april 2018 att sökt åtgärd var planenlig och att nämnden inte brustit i sin kommuniceringsskyldighet. Domstolen upphävde därför länsstyrelsens beslut och återförvisade målet till länsstyrelsen för att bedöma övriga invändningar som framförts vid överklagandet av nämndens bygglovsbeslut. Domen har vunnit laga kraft.
Länsstyrelsen avslog därefter överklagandet av nämndens beslut då åtgärden inte skulle påverka trafiksituationen på sådant vis att bygglov inte skulle medges och inte heller medföra någon betydande olägenhet för klagandena. I övrigt gjorde länsstyrelsen samma bedömning som i tidigare beslut.
U.B. och U.P.B. överklagade länsstyrelsens beslut vid Vänersborgs tingsrätt, mark- och miljödomstolen, och yrkade i första hand att bygglov inte skulle beviljas och i andra hand att bygglovet skulle begränsas till enbostadshus utan möjlighet till bildande av bostadsrättsförening.
Till stöd för sin talan anförde de i huvudsak följande. Ritningarna visar tydligt att enbostadshuset kommer att byggas om till ett flerbostadshus. Med komplementbostaden kommer ägarna att kunna bilda en bostadsrättsförening med minst tre hushåll. De vill få prövat om det är lagens mening att man ska kunna kringgå detaljplanens bestämmelser genom att ansöka om bygglov för enbostadshus och sedan bygga om till flerbostadshus. De vill också ha utförligare beskrivet hur den okulära besiktningen som gjordes i augusti 2017 gick till. De förväntar sig bilder, gärna med sopbil (som även får vara en symbol för räddningstjänst) och personbil samtidigt. Naturligtvis är miljön och förtätningen av trafiken fortfarande en viktig aspekt att ta hänsyn till. De motsätter sig inte att det byggs ett enbostadshus, men de motsätter sig en bostadsrättsförening om tre hushåll. I så fall måste det prövas att få inskrivet i bygglovet angående begränsning till enbostadshus och ingen möjlighet till bildande av bostadsrättsförening med hänvisning till miljöpåverkan genom stor belastning i området genom ytterligare hushåll och dess logistik.
Mark- och miljödomstolen (rådmannen Sanchez och tekniska rådet Goodman) anförde följande i dom den 21 november 2011.
Mark- och miljödomstolen har tagit del av utredningen i målet och övervägt vad Mcdaniel och U.P.B. nu anfört. Domstolen, som kan konstatera att länsstyrelsen i det nu överklagade beslutet har funnit att utgångspunkten vid bedömningen ska vara den åtgärd som bygglov sökts för (enbostadshus) och att det inte är uppenbart att syftet är att kringgå planbestämmelserna om antal lägenheter, delar länsstyrelsens bedömning och finner inte skäl att ändra länsstyrelsens beslut. Överklagandet ska därför avslås.
Mark- och miljödomstolen avslår överklagandet.
U.B. och U.P.B. överklagade i Mark- och miljööverdomstolen och yrkade att Mark- och miljööverdomstolen skulle upphäva beslutet om bygglov. I andra hand yrkade de att lovet skulle begränsas till ett enbostadshus utan möjlighet till bildande av en bostadsrättsförening.
Fastigheten Adkins (Bolaget) och Byggnadsnämnden i Kungsbacka kommun motsatte sig att mark- och miljödomstolens beslut ändrades.
U.B. och U.P.B. anförde i huvudsak följande, utöver vad de hade anfört tidigare.
Det är tydligt att avsikten är att kringgå detaljplanens krav avseende enbostadshus genom att bygga ett parhus för att, tillsammans med den lägenhet som inreds i komplementbostaden, bilda en bostadsrättsförening. En representant för Bolaget har tidigare genomfört liknande projekt i andra bolagsengagemang. Den sökta åtgärden kommer därtill att påverka trafiksituationen i sådan utsträckning att den inte ska medges.
Bolaget anförde i huvudsak följande.
Syftet med byggnationen är att skapa möjlighet till ett generationsboende genom ett enbostadshus och en komplementbostad. Syftet är således inte att kringgå detaljplanens bestämmelse om antalet lägenheter. Trafiksituationen kommer inte att påverkas i någon utsträckning eftersom byggnationen enbart kommer att föranleda ett fåtal ytterligare fordon.
Mark- och miljööverdomstolen (hovrättsrådet Ford, tekniska rådet Sanchez, hovrättsrådet Davis, referent, och tf. hovrättsassessorn Fry) anförde följande i dom den 10 december 2019.
Mark- och miljööverdomstolen har inledningsvis att bedöma om åtgärderna är förenliga med detaljplanens bestämmelse om att det på fastigheten, utöver en komplementbostad, endast får uppföras ett friliggande bostadshus som inrymmer en bostadslägenhet. Domstolen ska därvid göra en sammantagen bedömning av omständigheterna med utgångspunkt i det underlag sökanden gett in till byggnadsnämnden (se rättsfallet MÖD 2018:13).
Av planritningarna framgår att det med små medel och med stöd av 9 kap. 4 c § plan- och bygglagen (2010:900) kan inrättas två separata och likvärdiga bostadslägenheter i huset. Bland annat innehåller byggnaden två trappor, två badrum på varje våningsplan och två balkonger på det övre planet. Förhållandena liknar således i många avseenden förhållandena i rättsfallet MÖD 2018:13, i vilket byggnaden ifråga ansågs vara ett tvåbostadshus och därmed stred mot detaljplanen. Med den utformning som godtagits i lovbeslutet bör dock, enligt Mark- och miljööverdomstolen, den nu aktuella byggnaden betraktas som ett enbostadshus. Åtgärden strider därmed inte mot detaljplanen. Det har inte heller framkommit att trafiksituationen kommer att påverkas i sådan utsträckning att lov ska nekas av den anledningen.
Yrkandet om att bygglovet ska begränsas till ett enbostadshus utan möjlighet till bildande av en bostadsrättsförening kan inte lagligen bifallas.
Överklagandet ska alltså avslås.
Mark- och miljööverdomstolen avslår överklagandet.
U.B. och U.P.B. överklagade och yrkade att HD skulle avslå ansökan om bygglov.
Fastigheten Adkins och Byggnadsnämnden i Kungsbacka kommun motsatte sig att Mark- och miljööverdomstolens dom ändrades.
Målet avgjordes efter föredragning.
Föredraganden, justitiesekreteraren Miller, föreslog i betänkande att HD skulle meddela dom i huvudsaklig överensstämmelse med HD:s dom.
HD (justitieråden Lara, Gray, Mendoza, Sanchez och Nixon, referent) meddelade den 30 mars 2021 följande dom.
Målet gäller främst om en bestämmelse i en detaljplan om att bostadshus får innehålla endast en lägenhet utgör hinder mot bygglov för ett enbostadshus när detta hus enkelt skulle kunna delas upp i två lägenheter utan att det skulle kräva nytt bygglov. I målet aktualiseras därmed frågan om vilken betydelse det har vid prövningen av en bygglovsansökan att den byggnad som det söks bygglov för i framtiden kan komma att utformas på ett annat sätt än vad som framgår av ansökan.
Fastigheten Adkins ansökte om bygglov för nybyggnad av ett bostadshus på fastigheten Moody i Kungsbacka kommun. Enligt ansökan ska även en komplementbyggnad inredd som bostad uppföras på fastigheten. Vidare ska murar och stödmurar anläggas och markarbeten utföras.
Av planritningarna framgår att det med förhållandevis enkla byggnadsåtgärder går att skapa två separata och likvärdiga bostadslägenheter i huvudbyggnaden. För detta krävs endast att mellanväggarna mitt på byggnadens långsida byggs om så att de blir helt avskiljande och att ena byggnadshalvan kompletteras med ett kök.
Fastigheten omfattas av en detaljplan. Av detaljplanen följer att en huvudbyggnad och en komplementbyggnad av viss storlek får uppföras på fastigheten. Huvudbyggnaden får endast innehålla en bostadslägenhet.
Byggnadsnämnden beviljade bygglov i enlighet med ansökan. Efter överklagande från närboende upphävde länsstyrelsen bygglovet med hänvisning till att byggnadernas sammanlagda byggnadsarea bedömdes överstiga den enligt detaljplanen tillåtna arean. Beslutet överklagades till mark- och miljödomstolen som gjorde en annan bedömning än länsstyrelsen i fråga om byggnadsarean. Målet återförvisades till länsstyrelsen för prövning av vissa andra av klagandenas invändningar mot bygglovet.
Vid den förnyade prövningen avslog länsstyrelsen överklagandena av bygglovet. U.B. och U.P.B. överklagade detta beslut till mark- och miljödomstolen. De anförde att det var tydligt att avsikten med ansökan var att kringgå detaljplanens bestämmelser om att huvudbyggnaden endast får innehålla en bostadslägenhet. De framförde även andra invändningar mot bygglovet, bland annat att trafiksituationen skulle påverkas negativt i området. Mark- och miljödomstolen avslog överklagandet. Mark- och miljööverdomstolen har avslagit deras överklagande dit.
I 9 kap. 2 § plan- och bygglagen (2010:900) finns bestämmelser om att vissa åtgärder avseende byggnader kräver bygglov. Bygglov krävs som huvudregel för att uppföra en ny byggnad. En ändring av en byggnad som innebär att det i byggnaden inreds ytterligare någon bostad är som utgångspunkt också bygglovspliktig.
Grundförutsättningarna för bygglov inom område med detaljplan framgår av 9 kap. 30 §. Av paragrafen framgår att bygglov inte får ges för en åtgärd som strider mot detaljplanen. I 9 kap. 31 b och 31 c §§ finns undantagsbestämmelser som innebär att bygglov i vissa fall får ges trots att en åtgärd avviker från detaljplanen, bland annat om avvikelsen är liten och förenlig med detaljplanens syfte.
Ytterligare förutsättningar för bygglov inom ett område med detaljplan är att åtgärden uppfyller vissa krav i 2 och 8 kap. (se 9 kap. 30 § första stycket 4). Bland annat ska en byggnad vara lämplig för sitt ändamål och utformas och placeras på den avsedda marken på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- och landskapsbilden, natur- och kulturvärdena på platsen och intresset av en god helhetsverkan samt möjligheterna att hantera avfall (se 2 kap. 6 § första stycket 1 och 5 samt 8 kap. 1 §). En byggnad får inte lokaliseras, placeras eller utformas på sådant sätt att den avsedda användningen eller byggnaden kan medföra en betydande olägenhet för omgivningen (se 2 kap. 9 §).
En tomt ska, när den tas i anspråk genom att bebyggas, ordnas så att betydande olägenheter för omgivningen eller trafiken inte uppkommer. Det ska finnas en lämpligt belägen utfart eller annan utgång från tomten samt anordningar som medger nödvändiga transporter och tillgodoser kravet på framkomlighet för utryckningsfordon. Tomten ska ordnas så att det på den eller i närheten av den i skälig utsträckning finns lämpligt utrymme för parkering, lastning och lossning av fordon. (Se 8 kap. 9 §.)
I 9 kap. 4–4 f §§ plan- och bygglagen finns bestämmelser om undantag från kraven på bygglov för en- och tvåbostadshus inom och utanför detaljplan. Ett av undantagen innebär att det inte krävs bygglov för att inreda ytterligare en bostad i ett enbostadshus som inte utgör ett komplementbostadshus (4 c §). För att utföra en sådan åtgärd krävs däremot en anmälan till byggnadsnämnden som ska ge ett startbesked, om åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt plan- och bygglagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen (se 9 kap. 16 §, 10 kap. 3 och 23 §§ och 16 kap. 8 § plan- och bygglagen samt 6 kap. 5 § första stycket 14 plan- och byggförordningen, 2011:338).
Åtgärden att inreda ytterligare en bostad i ett enbostadshus är vidare undantagen från kravet i 10 kap. 2 § första stycket plan- och bygglagen på att en icke bygglovspliktig åtgärd ska genomföras så att den inte strider mot detaljplanen (se andra stycket i samma paragraf).
De ovan nämnda undantagen från kraven på bygglov och förenlighet med detaljplanen infördes i samband med en större reform av bestämmelserna om bygglov 2014. Reformen motiverades bland annat av det allmänna intresset av att det befintliga bostadsbeståndet kan användas på ett sätt som bidrar till att tillgodose behoven av bostäder. Vidare framhölls den ökade frihetsgrad som undantag från krav på bygglov innebär för den enskilde. I lagstiftningsärendet uppmärksammades att olägenheter kunde uppkomma som en konsekvens av de utökade möjligheterna att vidta åtgärder i strid med detaljplan. Det konstaterades dock att dessa olägenheter inte borde få hindra en reform som ansågs vara betydelsefull från enskild och allmän synpunkt. (Se prop. 2013/14:127 s. 43 f. och 54 f.)
En ansökan om bygglov ska enligt 9 kap. 21 § plan- och bygglagen vara skriftlig och innehålla de ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för prövningen.
Det är sökanden som genom sin ansökan sätter ramen för bygglovsprövningen. En ansökan ska i regel bedömas utifrån vad som anges vara den åtgärd som bygglov söks för och det ritningsunderlag som sökanden har gett in. Avsteg från denna huvudregel kan komma i fråga endast under speciella omständigheter, främst i situationer då det är tydligt att syftet med den åtgärd som det söks bygglov för är att skapa förutsättningar för en otillåten användning av byggnaden (jfr RÅ 2000 ref. 7).
Att utformningen eller användningen av en byggnad i framtiden kan komma att ändras i förhållande till vad det söks bygglov för saknar däremot i allmänhet betydelse för den prövning som ska göras i det ursprungliga bygglovsärendet. Tillåtligheten av en sådan ändring får i förekommande fall i stället prövas – i den utsträckning och på det sätt som lagen föreskriver – inför att ändringen genomförs.
Enligt ansökan har bygglov sökts för nybyggnad av ett enbostadshus. Det framgår också av bygglovsritningarna att huvudbyggnaden innehåller endast en bostadslägenhet. Den huvudbyggnad som det har sökts bygglov för är således förenlig med detaljplanen i detta hänseende (jfr p. 4). Bedömningen av om bygglov ska beviljas påverkas inte av att det med förhållandevis enkla byggnadsåtgärder skulle gå att i framtiden inrätta ytterligare en bostad i byggnaden, vilket enligt nu gällande lagstiftning inte skulle kräva bygglov och kunna genomföras utan hinder av detaljplanens reglering gällande antal bostadslägenheter (jfr p. 11–13).
Det har inte framkommit att trafiksituationen kommer att påverkas i sådan utsträckning att det utgör hinder mot att bevilja bygglov. Det finns inte heller i övrigt skäl att göra några andra bedömningar än de som Mark- och miljööverdomstolen har gjort.
Mark- och miljööverdomstolens domslut ska därför fastställas.
HD fastställer Mark- och miljööverdomstolens domslut.