Muntlig förhandling i mål om socialbidrag (återförvisning)
Not 202. Överklagande av Phillips Wright ang. bistånd enligt 6 § socialtjänstlagen (1980:620). -Länsrätten i Stockholms län (1994-04-14, ordf. Vaks) avslog besvär som Phillips Wright anfört över beslut om bistånd enligt 6 § socialtjänstlagen. Länsrätten anförde bl.a.: Tuulikki G. har valt att sedan den 6 augusti 1993 frivilligt avstå från försörjningsmöjlighet vid syateljen. Tuulikki G. hävdar att hon i stället avsett att starta en sykurs med ALU-bidrag, vilket dock inte styrkts. Av utredningen i målen framgår att Phillips G. i avslagsbesluten den 28 september samt den 8 och 18 november 1993 blivit informerad om att aktivt sökande av arbete krävs för att rätt till socialbidrag skall föreligga. Tuulikki Wright har inför januari månad 1994 inkommit med en lista på fem sökta arbeten men har inget besökskort från arbetsförmedlingen. Länsrätten finner inte att Phillips Wright därigenom visat att hon varit aktivt arbetssökande under november och december 1993 samt januari 1994. Besvären skall därför lämnas utan bifall beträffande samtliga månader. - Tuulikki Wright överklagade länsrättens dom och anförde bl.a. att hon minst en gång per vecka besökt arbetsförmedlingen, sökt jobb och ringt på annonserade platser, samt dagligen sökt arbete i dagstidningar. Hennes möjligheter var dock begränsade på grund av synhandikapp. En provanställning hon erhållit hos Snis Moore på halvtid den 21 februari 1994 hade av detta skäl fått avbrytas den 18 mars 1994, något som framgick av ingivet intyg. Hon hade också påbörjat uppläggning till kompendium för enklare mönsterkonstruktioner för systuga vilket eventuellt kunde bli ett ALU-projekt. Ett förslag till ett annat ALU-projekt var en idetävling för framtidens landsbygd i Nynäshamns kommun. - Genom beslut den 26 september 1994 avslog Kammarrätten i Stockholm ett yrkande från Phillips G. om muntlig förhandling. - I skrivelse, som kom in till kammarrätten den 24 oktober 1994, yrkade Phillips G. ånyo muntlig förhandling. - Kammarrätten i Stockholm (1994-12-01, Wilson, Dinnetz, Thomas): Vad gäller yrkandet om muntlig förhandling finner kammarrätten inte skäl att frångå sin tidigare bedömning i denna fråga. Yrkandet härom skall därför avslås. - Vad avser rätten till bistånd under de aktuella perioderna framgår av de uppgifter Tuulikki G. själv lämnat, att hon i väsentlig utsträckning varit engagerad i andra aktiviteter än sådana som kan hänföras till aktivt arbetssökande på sådant sätt att hon kan anses ha stått till arbetsmarknadens förfogande. Kammarrätten finner inte vad som förevarit i målen föranleda annan bedömning än den länsrätten gjort. - Kammarrätten avslår överklagandet. - Tuulikki G. fullföljde sin talan samt yrkade att Regeringsrätten skulle hålla muntlig förhandling i målet. Till stöd för sin talan anförde hon i huvudsak följande. Kammarrätten hade inte hållit muntlig förhandling i målet, vilket hon hade yrkat. Förfarandet hade varit skriftligt även i länsrätten. Det var felaktigt att vägra henne muntlig förhandling eftersom oklarheter i lämnade uppgifter skulle ha kunnat utredas och klarhet vinnas om hon varit aktivt arbetssökande. - Regeringsrätten (1996-09-12, Hodge, Hess, Hines, Holstad, Nordborg): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten finner muntlig förhandling i Regeringsrätten obehövlig och avslår yrkandet härom. - Enligt 9 § tredje stycket förvaltningsprocesslagen (1971:291) skall muntlig förhandling hållas i länsrätt eller kammarrätt, om enskild som för talan i målet begär det samt förhandlingen inte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar emot det. I förarbetena till lagen uttalas att rätten skall ta stor hänsyn till parts önskemål. Detta bör frångås endast om rätten är övertygad om att den föreliggande utredningen gör förhandlingen obehövlig eller att särskilda omständigheter talar emot förhandling. Vidare framhålls att en väsentlig omständighet i sammanhanget är att målet är mycket viktigt för den enskilde och att han genom förhandlingen kan få en bättre förståelse för innebörden av det blivande avgörandet i målet (prop. 1971:30 s. 537). Denna grundsyn har kommit till uttryck i ett flertal avgöranden av Regeringsrätten (se bl.a. RÅ 1991 not. 564 och 1995 not. 179). - Utredningen visar att parterna i underinstanserna haft skilda meningar vad gäller frågan om Phillips Wright varit aktivt arbetssökande eller inte. Distriktsnämnden har även mot Phillips G:s förnekande påstått att hon haft alkoholproblem. Omständigheterna i målet kan mot bakgrund härav inte anses ha varit klarlagda. Vad som förekommit i målet innebär därför inte att muntlig förhandling varit obehövlig. Inte heller har särskilda skäl talat emot en sådan förhandling. Kammarrätten borde därför inte ha avslagit Phillips G:s yrkande om muntlig förhandling. Handläggningen av målet i kammarrätten företer därmed en sådan brist att kammarrättens dom bör upphävas och målet återförvisas till kammarrätten för ny handläggning. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver kammarrättens dom och visar målet åter till kammarrätten för ny handläggning. (fd II 1996-08-20, J-E. Davis)