Utdömande av vite ----- Utdömande av vite med anledning av föreläggande om städning av fastighet. Mark- och miljööverdomstolen har kommit fram till, på grund av målets straffrättsliga karaktär, att det inte är möjligt att delge adressaten en ansökan om utdömande av vite genom s.k. spikning enligt 38 § delgivningslagen. Det har därför inte funnits förutsättningar för att bifalla nämndens ansökan. Mark- och miljödomstolens dom har undanröjts och målet har återförvisats till den domstolen för fortsatt handläggning.
ÖVERKLAGAT AVGÖRANDENacka tingsrätts, mark- och miljödomstolen, dom 2019-08-16 i mål nr P 7734-18, se bilaga A
Klagande M.O.L.J.
Mark- och miljööverdomstolen undanröjer mark- och miljödomstolens dom och återförvisar målet till mark- och miljödomstolen för fortsatt handläggning.
M.J. har yrkat att Mark- och miljööverdomstolen ska avslå ansökan omutdömande av vite. Han har invänt bl.a. att han inte kände till att processen pågick i mark- och miljödomstolen.
Miljö- och bygglovsnämnden i Järfälla kommun har motsatt sig ändring av mark-och miljödomstolens dom.
miljödomstolen har delgett M.J. ansökan om utdömande av vite genom s.k. spikning, 38 § delgivningslagen (2010:1932). Frågan i målet är om en ansökan om utdömande av vite får delges på detta sätt.
Före införandet av lagen (1985:206) om viten, viteslagen, var det åklagare som ansökte om utdömande av vite vid allmän domstol efter anmälan från den myndighet som utfärdat vitesföreläggandet och målet handlades i samma ordning som ett bötesmål (prop. 1984/85:96 s. 36–38). Vid införandet av viteslagen ändrades förfarandet så att den myndighet som utfärdat vitesföreläggandet själv skulle ansöka om utdömande av det.
Vid handläggningen av mål om utdömande av vite i mark- och miljödomstol gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden, se 4 kap. 2 § och 5 kap. 1 § lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar. Eftersom mål om utdömande av vite har stora likheter med brottmål följer av fast praxis att straffrättsliga principer ska tillämpas bl.a. i fråga om krav på precisering av överträdelsen och rättskraft. Det är inte tillåtet att använda spikning för att delge en ansökan om stämning i brottmål (33 kap. 6 § rättegångsbalken). Enligt förararbetena till delgivningslagen har handlingar som inleder ett förfarande ansetts vara av särskild vikt för den enskilde (se prop. 2009/10:237 s. 140).
Eftersom mål om utdömande av vite har straffrättslig karaktär bör det enligt Mark- och miljööverdomstolens mening inte vara möjligt att delge en sådan ansökan genom spikning. M.J. har därför inte delgetts ansökan på ett korrekt sätt och det har därmed inte funnits förutsättningar för att bifalla nämndens ansökan. Mark- och miljödomstolens dom ska därför undanröjas och målet återförvisas till mark- och miljödomstolen för fortsatt handläggning.
I avgörandet har deltagit hovrättslagmannen Smith samt hovrättsråden Mcgee, Anderson och Haney, referent.
Föredragande har varit Chavez.
Motpart M.J.
DOMSLUTMark- och miljödomstolen förpliktar M.J. att till staten betala vite om100 000 kr.
BAKGRUNDMiljö- och bygglovsnämnden i Järfälla kommun (nämnden) beslutade den 16 augusti 2016 att förelägga ägaren till XX, M.J. att vid vite om 100 000 kronor, senast inom tre månader från det att beslutet eller domen har vunnit laga kraft avlägsna material, föremål, fordon och båtar enligt situationsplan, förteckning och numrerade foton som bifogades beslutet.
Nämndens beslut överklagades till Länsstyrelsen i Stockholms län (länsstyrelsen), som avslog överklagandet.
Nämnden beslutade den 21 november 2018 att ansöka om utdömande av vitet hos mark- och miljödomstolen.
Mark- och miljödomstolen har under april och maj 2019 gjort flera försök att delge M.J. föreläggandet genom lösbrev. Därefter har stämningsmannadelgivning använts, varvid stämningsman sökt M.J. i dennes bostad vid tre tillfällen, den 17 juni, 27 juni och 6 juli 2019 utan att han anträffats. Slutligen har M.J. den 20 juli 2019 via delgivningsman delgetts föreläggandet genom s.k. spikning, se 38 § delgivningslagen (2010:1932).
YRKANDEN M.M.Nämnden ansöker om att vite om 100 000 kr i enlighet med beslutat föreläggandet.Som grund för ansökan har nämnden anfört huvudsakligen följande.
Bygglovenheten bedömer att förläggandet inte har följts då den ovårdade tomten inte har avstädats på ett sådant sätt som anges i föreläggandet inom föreskriven tid. Protokollen med foton från de två senaste platsbesöken visar att föreläggandet inte har följts.
M.J. har delgetts beslutet och beslutet har vunnit laga kraft. Länsstyrelsen har i beslutet bedömt att nämndens beslut är tillräckligt specifik för att läggas till grund för ett föreläggande och att det tydligt framgår vad M.J. ska städa på tomten för att uppfylla föreläggandet och därmed undgå vite. M.J. har haft rättslig möjlighet att följa föreläggandet.
DOMSKÄLFrågan i målet är om det finns förutsättningar att döma ut vite enligt nämndens ansökan. Mark- och miljödomstolen har i ett mål om utdömande av vite att pröva om det föreläggande som ansökan avser är lagligen grundat, om det har delgetts adressaten, om det har vunnit laga kraft och om det har överträtts. Om det finns förutsättningar för att döma ut vitet ska domstolen även pröva om ändamålet med vitet förlorat sin betydelse samt beakta om det finns särskilda skäl att jämka beloppet.
Mark- och miljödomstolen konstaterar att M.J. har delgetts föreläggandet och att det har vunnit laga kraft. Vidare anser domstolen att föreläggandet är lagligen grundat. Det har inte framkommit annat än att M.J. har haft faktisk och rättslig möjlighet att följa föreläggandet. De formella förutsättningarna för att döma ut vitet föreligger därmed.
Mark- och miljödomstolen konstaterar att föreläggandet har överträtts. Det har inte framkommit någon omständighet som medför att ändamålet med vitet skulle ha förlorat sin betydelse eller att det finns skäl för att jämka beloppet. Vitet ska därför utdömas med 100 000 kronor.
HUR MAN ÖVERKLAGAR, se bilaga 2 (MMD-02) Överklagande senast den 6 september 2019. Prövningstillstånd krävs.
_____________I domstolens avgörande har deltagit rådmannen Wood. Föredragande har varit beredningsjuristen Merritt.