Sedan domstol beslutat att ett aktiebolag skulle träda i likvidation, försattes bolaget i konkurs vilken avslutades utan överskott. Trots att bolaget därmed var upplöst, har det ansetts kunna föra talan mot likvidationsbeslutet.
(Jmf 1988 s 110)
Efter anmälan av Patent- och registreringsverket beslöt Stockholms TR d 21 jan 1994 att Startskottet 15318 Aktiebolag skulle tråda i likvidation, eftersom det inte visats att bolaget hade någon till registreringsmyndigheten anmäld behörig styrelse.
TR:ns beslut överklagades i Svea HovR av B.J. i egenskap av uppgiven ställföreträdare för bolaget.
HovR:n (hovrättslagsmannen Barrett, hovrättsrådet Diaz och tf hovrättsassessorn Morales, referent) avvisade i beslut d 25 mars 1994 besvären eftersom B.J. inte visat att han var behörig att föra talan mot TR:ns beslut.
Bolaget genom B.J. överklagade och yrkade upphävande av likvidationsbeslutet.
HD inhämtade yttrande från HovR:n i frågan om B.J. delgivits föreläggande att styrka sin behörighet att företräda bolaget.
Patent- och registreringsverket inkom med svarsskrivelse. Där upplystes bl a att Startskottet 15318 AB i likvidation hade försatts i konkurs d 20 maj 1994.
HD avgjorde målet efter föredragning.
Föredraganden, Rodriguez, föreslog i betänkande följande beslut: I målet är upplyst att Startskottet 15318 AB d 20 maj 1994 försatts i konkurs samt att konkursen avslutats d 16 okt 1995 utan överskott. Enligt 13 kap 19 § 1 st aktiebolagslagen är bolaget därigenom upplöst. HD lämnar därför överklagandet utan bifall.
HD (JustR:n Vängby, Gonzalez, referent, Mccoy, Maddox och Sexton) fattade följande slutliga beslut: Skäl. Av handlingarna i målet framgår följande. Sedan bolaget genom B.J. som uppgiven ställföreträdare överklagat TR:ns beslut att bolaget skulle tråda i likvidation, utfärdade HovR:n d 7 mars 1994 föreläggande för B.J. dels att komplettera besvärsinlagan med att ange grunderna för besvärstalan dels att inge registreringsbevis eller annan handling som utvisade att han var behörig att företräda bolaget. Det angavs också att besvärstalan kunde komma att avvisas, om förelåggandet inte efterföljdes. Föreläggandet sändes först i lösbrev, men då delgivningskvittot inte återkommit efter en vecka sändes föreläggandet för delgivning genom stämningsman. Den 21 mars 1994 inkom till HovR:n från B.J. en kompletterande besvärsinlaga jämte ett flertal handlingar avseende bolagets räkenskaper. Uppdraget till stämningsmannen återkallades samma dag.
I beslutet d 25 mars 1994 avvisade HovR:n bolagets besvär, eftersom B.J. inte visat att han var behörig att föra talan mot TR:ns beslut. Eftersom B.) ingav en kompletterande besvärsinlaga till HovR:n kort tid efter det att föreläggandet hade avsänts till honom i lösbrev, är det sannolikt att han fått del av föreläggandet. Det kan dock inte anses klarlagt att så skett. Vid sådant förhållande har HovR:n inte varit berättigad att avvisa bolagets besvärstalan på den grund att B.J. inte visat att han var behörig att företräda bolaget (jfr 11 kap 4 § RB).
I målet är upplyst att bolaget d 20 maj 1994 har försatts i konkurs samt att konkursen har avslutats d 16 okt 1995 utan överskott. Enligt 13 kap 19 § 1 st aktiebolagslagen är bolaget därmed upplöst. Detta förhållande bör dock inte utgöra hinder mot att likvidationsfrågan prövas (jfr NJA 1988 s 110).
På grund av det anförda skall HovR:ns beslut undanröjas och målet återförvisas till HovR:n för fortsatt behandling.
HD:s avgörande Med undanröjande av HovR:ns beslut återförvisar HD målet till HovR:n för fortsatt behandling.
HD:s beslut meddelades d 8 juli 1996 (mål nr Ö 2001/94).