En konkursförvaltare som tagit hand om, gått igenom och arkiverat räkenskapsmaterial som återfunnits efter avslutad konkurs, har ansetts vara berättigad till ersättning för arbete och kostnader i anledning härav. Även fråga om arkiveringsskyldigheten enligt bokföringslagen (1999:1078).
Pronido Aktiebolag i likvidation försattes i konkurs vid Göteborgs tingsrätt. Till förvaltare i konkursen utsågs advokaten U.H. Konkursen avslutades den 5 december 2003 genom att tingsrätten fastställde förvaltarens slututdelningsförslag.
Efter konkursens avslutande upptäcktes nya tillgångar och räkenskapsmaterial som omhändertogs av U.H. Denne yrkade hos tingsrätten ersättning för arbetet med 4 750 kr inklusive mervärdesskatt, avseende försäljning av tillgångarna och omhändertagande av räkenskapsmaterialet, samt med 8 000 kr inklusive mervärdesskatt, avseende kostnader för hantering och arkivering av räkenskapsmaterialet.
Tillsynsmyndigheten avstyrkte yrkandet om ersättning för kostnader och arvode för omhändertagande av räkenskapsmaterialet. Som stöd för sin ståndpunkt anförde tillsynsmyndigheten:
Konkursförvaltarens uppdrag - i vilket i och för sig ingår att ta om hand boet och det räkenskapsmaterial och andra handlingar som tillhör boet - upphör i princip när han avger sin slutredovisning. Detta är en nödvändig effekt av det grundläggande syftet med slutredovisningens avgivande, nämligen att slutligt reglera förvaltarens ekonomiska ansvar på grund av förvaltningen (Jordan, Konkursrätt s. 429 f.).
Principen om uppdragets upphörande i samband med slutredovisningens avgivande är dock förenad med undantag. Således måste utbetalning av utdelningsmedel och andra åtgärder som framstår som en följd av konkursens avslut vidtas efter slutredovisningens avgivande. Sådana åtgärder torde likväl omfattas av förvaltaruppdraget. (Jfr NJA 1939 s. 551.) Vidare är förvaltaren behörig att ta om hand och dela ut medel som blir tillgängliga efter det att utdelningsförslag upprättats. Uppdraget måste i en sådan situation anses inskränkt till direkta åtgärder för att genomföra efterutdelningen, t.ex. omhändertagande och realisation av tillgångar, upprättande av nya konkurshandlingar och utbetalning av likvida medel. Hanterandet av nytillkomna medel bör ses som ett partiellt återupptagande av ett i övrigt skiftat bo.
De nämnda situationerna framstår som undantag från principen om förvaltaruppdragets upphörande. Vad gäller förvaltarens omhändertagande av räkenskapsmaterial som hörde till boet är det svårt att se några skäl till varför uppdraget skulle bestå efter slutredovisningens avgivande. Någon ersättning för kostnader hänförliga till räkenskaper som omhändertagits efter slutredovisningens avgivande kan därför inte utgå.
Tingsrätten (rådmannen Martinez Stensman) anförde i beslut den 26 januari 2006:
I likhet med tillsynsmyndigheten anser tingsrätten att det efter det att konkursen avslutats inte ligger i förvaltarens uppdrag att omhänderta räkenskapsmaterial som återfunnits efter konkursen avslutats. Någon ersättning skall därför inte utgå för arbete som avser omhändertagande eller arbete med räkenskapsmaterial. Inte heller skall ersättning för kostnader avseende arkivering av räkenskapsmaterialet utgå. Arvode skall således endast utgå för arbete redovisat under rubriken försäljningsåtgärder och avslutande åtgärder.
Tingsrätten fastställer arvodet till 2 000 kr, varav 400 kr utgör mervärdesskatt.
U.H. överklagade i Hovrätten för Västra Sverige och yrkade fullt bifall till sin begäran om ersättning.
Hovrätten (hovrättslagmannen Collins samt hovrättsråden Williams, referent, och Diaz) meddelade den 21 september 2006 följande beslut:
Hovrätten instämmer i tingsrättens bedömning och avslår därför överklagandet.
U.H. överklagade och yrkade att HD skulle fastställa hans ersättning för tillkommande arbete som konkursförvaltare i Pronido Aktiebolags i likvidation konkurs med 4 750 kr inklusive mervärdesskatt och för kostnader med 8 000 kr inklusive mervärdesskatt.
Tillsynsmyndigheten i konkurser medgav att U.H. tillerkändes ersättning för tillkommande arbete med 4 000 kr inklusive mervärdesskatt. Myndigheten angav som sin uppfattning sammanfattningsvis att det hade ålegat förvaltaren att omhänderta och översiktligt gå igenom det nyupptäckta räkenskapsmaterialet men att denne då konkursen avslutats haft att överlämna materialet till tillsynsmyndigheten för arkivering.
Rekonstruktör- & Konkursförvaltarkollegiet (REKON) i Sverige och Bokföringsnämnden avgav yttranden.
Målet avgjordes efter föredragning.
Föredraganden, rev.sekr. Mitchell, föreslog i betänkande följande beslut:
Målet gäller frågan om det ingår i konkursförvaltares uppdrag att ta hand om, gå igenom och arkivera räkenskapsmaterial som återfinns efter avslutad konkurs, och om han därigenom har rätt till ersättning för detta arbete och de utlägg uppdraget medför.
I 7 kap. 22 § konkurslagen anges att om det vid konkurs avslutande finns några hinder mot att det räkenskapsmaterial och andra handlingar som förvaltaren tagit hand om återställs till gäldenären så skall materialet överlämnas till tillsynsmyndigheten, om inte förvaltaren anser att han bör bevara dem. Om förvaltaren gör bedömningen att han skall ansvara för bevarandet av handlingarna beräknar han kostnaden för arkivering av materialet och tillerkänns ersättning för dessa kostnader som en del av arvodet. Materialet skall enligt bestämmelsen i 7 kap. 2 § bokföringslagen bevaras fram till och med det tionde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. Som hinder mot att handlingar återställs till gäldenären avses bl.a. den i målet aktuella situationen att gäldenären är en juridisk person som har upplösts genom konkursen.
För det fall räkenskapsmaterial återfinns först efter det att konkursen avslutats får det anses ingå i konkursförvaltarens uppdrag att i vart fall översiktligt gå igenom materialet. Förvaltaren är därmed också berättigad till ersättning för den tid han lägger ned på att ta emot och gå igenom handlingarna.
När handlingarna är genomgångna uppkommer frågan om vem som skall ansvara för att även det tillkommande räkenskapsmaterialet bevaras i enlighet med vad som föreskrivs i bokföringslagen. För att syftet med bestämmelsen att räkenskapsmaterial skall bevaras i tio år skall kunna uppnås bör det tillkommande materialet förvaras på samma ställe som det ursprungliga, så att allt material rörande ett visst företag arkiveras på ett och samma ställe. I fall som detta, då konkursförvaltaren i samband med konkursens avslutande gjort bedömningen att han bör bevara räkenskapsmaterialet, skall han därmed även svara för bevarandet av tillkommande räkenskapsmaterial.
Detta leder till en skyldighet för konkursförvaltaren att i de fall då han valt att själv omhänderta konkursbolagets räkenskapsmaterial även omhänderta och bevara tillkommande räkenskapsmaterial. Han skall därmed också ha rätt till ersättning för de kostnader som uppstår i samband med denna hantering.
U.H:s yrkande i HD avser ersättning för omhändertagande och översiktlig genomgång av räkenskapsmaterial, bokföringsarbete motsvarande en timmes ekonomtid samt ersättning för utlägg avseende hantering av bokföringsmaterial. Samtliga dessa poster avser arbete eller utlägg som enligt ovanstående resonemang ingår i konkursförvaltaruppdraget. Han skall således tillerkännas arvode i enlighet med sitt yrkande.
Med ändring av hovrättens beslut fastställer HD U.H:s tilläggsarvode till 12 750 kr, varav 3 800 kr avser utfört arbete, 6 400 kr avser utlägg och 2 550 kr mervärdesskatt.
HD (justitieråden Fields, Vaughn, Golden, Smith, referent, och Perry) meddelade den 28 februari 2008 följande slutliga beslut:
Målet gäller frågan om en konkursförvaltare som tar hand om, går igenom och arkiverar räkenskapsmaterial som återfunnits efter avslutad konkurs har rätt till ersättning för arbete och kostnader förknippade härmed. Vid bedömningen aktualiseras även frågan vem som skall bevara räkenskapsmaterial som är av sådant slag att det omfattas av bokföringslagens (1999:1078) regler om bevarande av räkenskapsinformation.
Av 7 kap. 12 § konkurslagen (1987:672) framgår att det i en konkursförvaltares uppdrag ingår att ta hand om bl.a. konkursgäldenärens räkenskapsmaterial. Denna skyldighet måste även anses avse räkenskapsmaterial som återfunnits efter det att konkursen avslutats. Det förhållandet att konkursen är avslutad bör dock i regel påverka omfattningen av och inriktningen på konkursförvaltarens genomgång av det återfunna materialet. Av det nu sagda följer att en konkursförvaltare är berättigad till skälig ersättning för arbete bestående i såväl omhändertagande som genomgång av sådant räkenskapsmaterial.
Räkenskapsinformation skall bevaras fram till och med tionde året efter utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades (7 kap. 2 § bokföringslagen). Enligt bokföringslagen åvilar arkiveringsskyldigheten företaget (4 kap. 1 § 3 samma lag). Frågan uppstår då vem som har att fullgöra denna skyldighet när ett företag upplösts genom konkurs.
1 7 kap. 22 § konkurslagen anges att om det vid konkursens avslutande finns några hinder mot att det räkenskapsmaterial och de andra handlingar rörande boet som förvaltaren har tagit hand om återställs till gäldenären så skall materialet överlämnas till tillsynsmyndigheten, om inte förvaltaren anser att han bör bevara det. Med hinder mot att handlingar återställs till gäldenären avses bl.a. den i förevarande mål aktuella situationen att gäldenären är en juridisk person som har upplösts genom konkursen (se Brewer och Drake, Konkurslagen, med suppl. t.o.m. november 2007, s. 7:43). I sådana fall ankommer det på konkursförvaltaren att avgöra om han eller tillsynsmyndigheten lämpligen bör svara för förvaringen (NJA II 1979 s. 119).
Det nyss sagda bör anses tillämpligt även då räkenskapsmaterial återfunnits efter konkursens avslutande. Konkursförvaltaren bör härvid beakta att arkiveringsskyldigheten i sin helhet principiellt bör ligga på endera av konkursförvaltaren eller tillsynsmyndigheten (jfr Bokföringsnämndens allmänna råd BFNAR 2000:5 punkt 33 d). En konkursförvaltare som sedan tidigare bevarar konkursgäldenärens räkenskapsmaterial skall således anses vara berättigad till ersättning också för sina kostnader för bevarande av det nytillkomna materialet.
U.H:s yrkande avser ersättning för omhändertagande och översiktlig genomgång av räkenskapsmaterial, bokföringsarbete samt ersättning för kostnader avseende arkivering av räkenskapsmaterial. Yrkad ersättning är skälig.
Med ändring av hovrättens beslut fastställer HD U.H:s ersättning till 12 750 kr, varav 4 750 kr avser arbete och 8 000 kr avser kostnader. I beloppet ingår mervärdesskatt med 2 550 kr.
HD:s beslut meddelat: den 28 februari 2008.
Mål nr: Ö 4140-06.
Lagrum: 7 kap.12 och 22 §§konkurslagen (1987:672) samt 4 kap. 1 § och 7 kap. 2 §bokföringslagen (1999:1078).