Den nya lydelsen i 44 § andra stycket lagen om domstolsärenden – enligt vilken det gäller en presumtion för att en handling, som genom en postförsändelse har nått domstolen eller en behörig befattningshavare en viss dag, ska anses ha kommit in närmast föregående arbetsdag – medför inte att uttrycket ”skilts av för domstolen på ett postkontor” ska ges en förändrad innebörd. I enlighet med tidigare uttalanden i rätts-praxis kan således handlingar som har levererats till domstolen genom ett postföretag inte anses ha skilts av för domstolens räkning på ett postkontor.
N.S. överklagade ett beslut från Kronofogdemyndigheten om utmätning av överskjutande skatt. Tingsrätten avslog överklagandet, varefter N.S. överklagade tingsrättens beslut. Sista dag för att överklaga beslutet var den 8 januari 2021, men överklagandet kom in först nästföljande vardag, den 11 januari 2021.
Tingsrätten (rådmannen Keller) avvisade i beslut den 13 januari 2021 överklagandet eftersom det hade kommit in för sent.
N.S. överklagade beslutet och yrkade att hovrätten skulle besluta att hans överklagande hade kommit in till tingsrätten i rätt tid och att överklagandet därför skulle tas upp till prövning. Till stöd för sin talan anförde han i huvudsak följande. Han postade sitt överklagande den 7 januari 2021. Enligt uppgift från PostNord ska brev som skickas lokalt komma fram till mottagaren nästföljande dag.
Hovrätten inhämtade följande information från Nacka tingsrätt. Tingsrätten får postleverans från PostNord varje vardag runt kl. 08.00–08.30. Posten levereras i backar men av dessa framgår inte när posten har skilts av. Handlingar, även överklaganden, som kommer in via leverans från PostNord stämplas alltid med ankomstdatum för den aktuella dagen. Om försändelsen innehåller ett överklagande läggs kuvertet som överklagandet kom in i till akten. Av kuvertet kan framgå när försändelsen har blivit stämplad av PostNord och det datumet kan skilja sig från ankomstdatumet vid tingsrätten. N.S:s överklagande kom in via leverans från PostNord den 11 januari 2021 och stämplades med detta datum. Kuvertet som hans överklagande kom in i var inte poststämplat.
Hovrätten (hovrättspresidenten Wolfe, hovrättslagmannen James och hovrättsrådet Conley, referent) anförde i beslut den 8 juni 2021 följande.
Enligt 44 § första stycket lagen (1996:242) om domstolsärenden har en handling kommit in till domstolen den dag som handlingen når domstolen eller en behörig befattningshavare. I andra stycket i samma lagrum finns en bevislättnadsregel för bestämmandet av ankomstdag för handlingar som har skickats till domstolen med post.
Av regeln följer att en handling som genom en postförsändelse har nått domstolen eller en behörig befattningshavare en viss dag, ska anses ha kommit in närmast föregående arbetsdag, om det inte framstår som osannolikt att handlingen redan den föregående arbetsdagen skilts av för domstolen på ett postkontor.
Bestämmelsen fick sin nuvarande lydelse genom en lagändring som trädde ikraft den 1 januari 2021, och den är nu likalydande med motsvarande bestämmelse som gäller för förvaltningsmyndigheter (se 22 § förvaltningslagen, 2017:900). I förarbetena framhålls att det är angeläget att ha likadana regler om hur ankomstdagen för en handling ska bestämmas oavsett om handlingen ges in till en förvaltningsmyndighet, en allmän förvaltningsdomstol eller en allmän domstol och att bestämmelsen har ändrats med förvaltningslagen som förebild (prop. 2019/20:189 s. 55).
Innebörden av uttrycket ”skilts av för domstolen på ett postkontor” har behandlats i praxis från Högsta förvaltningsdomstolen (se HFD 2011 ref. 59, med där gjorda hänvisningar). Enligt domstolen har lagstiftarens utgångspunkt varit att postföretaget efter avskiljandet inte längre befordrar handlingen. Denna utgångspunkt medför att en handling inte kan anses vara avskild för en domstol så länge den är underpostbefordran. Om en domstol har avtalat med ett postföretag om utkörning av försändelser till domstolen, har postbefordran av en handling därför inte avslutats förrän den överlämnats till domstolen (se rättsfallet RH 2016:32).
Högsta förvaltningsdomstolens tolkning av uttrycket ”skilts av” innebär att presumtionen i 44 § andra stycket lagen om domstolsärenden – att handlingen ska anses ha kommit in närmast föregående arbetsdag – bryts om domstolens postrutin innebär att postförsändelser levereras till domstolen av ett postföretag, eftersom handlingen i de fallen inte har skilts av för domstolens räkning på ett postkontor. En sådan ordning, dvs. att en domstol får försändelser avlämnade vid domstolen genom daglig postleverans, får antas vara mer vanligt förekommande än att domstolen hämtar sina postförsändelser på ett postkontor. Högsta förvaltningsdomstolens slutsats att en handling inte kan anses vara avskild så länge den är under befordran stämmer visserligen inte särskilt väl överens med den nu gällande lydelsen av regeln för post-försändelser. Det framgår dock tydligt av förarbetsuttalanden att någon ändring i förhållande till tidigare praxis inte var avsedd med den nya lydelsen (se prop. 2019/20:189 s. 55 samt prop. 2016/17:180 s. 146 och 308).
Av tingsrättens yttrande i målet har framkommit att tingsrätten får sina försändelser levererade till sig genom daglig postleverans från PostNord. Handlingar som kommit genom postförsändelser har därför inte skilts av för domstolens räkning på ett postkontor. N.S:s överklagande av tingsrättens avvisningsbeslut var under postbefordran fram till dess att handlingen överlämnades till tingsrätten den 11 januari 2021, och det var först då handlingen kom in till tingsrätten.
Sammanfattningsvis gjorde alltså tingsrätten rätt när överklagandet avvisades för att det kommit in för sent. N.S:s överklagande ska därför avslås.
2. Hovrätten avslår N.S:s överklagande.