Justitiekanslern ska vaka över tryck- och yttrandefriheten samt värna inte­gri­teten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. I Justitiekans­lerns uppdrag ingår även att bevaka statens rätt och att medverka till att rättstillämpningen är effektiv och av hög kvalitet.
Genomgången av de förslag som läggs fram i betänkandet och de över­väg­an­den som görs där har skett med de utgångspunkter som Justitie­kanslern, utifrån sitt uppdrag, främst har att beakta.
Betänkandet innehåller en noggrann genomgång och analys av tidigare utredningar avseende rekryteringen av ordinarie domare fram till den ordning som gäller idag. Utredningens problembeskrivning och de förslag till åtgärder som lämnas i betänkandet framstår också som i allt väsentligt väl underbyggda. När det gäller de konkreta förslag som tar sikte på Domarnämndens handläggning av ärenden om utnämning av ordinarie domare bör dessa dock övervägas och beredas ytterligare, möjligen inom ramen för en särskild och bredare översyn av nämndens organisation, uppdrag och arbetsformer.
Det är emellertid tveksamt om de frågor kring rekryteringen av ordinarie domare som utredningen haft i uppgift att behandla är de frågor som kommer att vara avgörande för att lösa den övergripande frågan om möjligheten att ”säkerställa att alla domstolar i hela landet även i framtiden kan rekrytera domare som tillhör de allra skickligaste och för yrket mest lämpade juristerna”.
Domstolarnas möjligheter att i framtiden kunna få de allra skickligaste och för yrket mest lämpade juristerna att vilja söka domartjänster och att också kunna behålla dessa medarbetare torde till stor del vara beroende av omständigheter som legat utanför utredningens uppdrag. Frågor som hur domstolarna är organiserade och geografiskt placerade, anställningsvillkor, löneutveckling och pensionsförmåner för domare samt utvecklings- och karriärmöjligheter är några av de faktorer som torde vara avgörande för om domstolarna ska upplevas som attraktiva arbetsgivare och därmed kunna locka tillräckligt många kvalificerade och erfarna jurister med olika typer av bakgrund. Detta är frågor som inte kan lösas genom åtgärder inom Sveriges Domstolar utan som kräver politiska beslut.