Ett offentligt biträde kan, förutom för kostnader för arbete, även beviljas skäligt förskott på ersättning för tidsspillan och utlägg.
MG förordnades i juli 2015 som offentligt biträde i en familjs ärende om asyl. I januari 2016 kom MG in med kostnadsräkning och tillhörande arbetsredogörelse till Migrationsverket där hon begärde ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg i förskott. Av kostnadsräkningen framgick att yrkad ersättning för tidsspillan avsåg resa mellan Lund och Migrationsverket om en timme och 30 minuter. Yrkad ersättning för utlägg avsåg reseersättning för resan samt tolkkostnader.
Migrationsverket beslutade den 21 januari 2016 att betala ut förskott på ersättningen för MG:s arbete som offentligt biträde samt tillhörande mervärdesskatt. Som skäl angav Migrationsverket i huvudsak att förskott bör betalas ut men att det yrkade beloppet inte är skäligt då Migrationsverket endast betalar ut förskott för nedlagt arbete och den begärda ersättningen innefattar utlägg för tidsspillan samt tolkutlägg. Den slutliga ersättningen kommer att fastställas i samband med att verket avgör avlägsnandeärendet.
MG överklagade beslutet till migrationsdomstolen och yrkade att hennes framställan om förskott på ersättningen skulle bifallas med hela det yrkade beloppet, dvs. även avseende tidsspillan och utlägg.
Förvaltningsrätten i Malmö, migrationsdomstolen (2016-02-18, ordförande Perez), avslog i dom MG:s överklagande. Som skäl för avgörandet angavs bl.a. följande. Migrationsverket har inte tagit ställning till skäligheten som sådan av den ersättning som MG begärt för tidsspillan och utlägg. Den ersättning för arbete som enligt det överklagade beslutet har utgått i förskott till MG utgör merparten av det totala beloppet med vilket hon begärt ersättning i ärendet. Det kvarstående beloppet är inte tillräckligt stort för att migrationsdomstolen ska ändra Migrationsverkets beslut.
MG överklagade migrationsdomstolens dom och yrkade att hennes framställan om ersättning skulle bifallas med hela det yrkade beloppet, dvs. även avseende tidsspillan och utlägg. Till stöd för sitt överklagande anförde hon bl.a. följande. Avseende arvode och även tidsspillan kan det finnas skäl att göra en skälighetsbedömning. Gällande utlägg, framförallt tolkkostnader, finns inte den skälighetsaspekten att ta hänsyn till utan detta utgör en faktisk kostnad biträden har för att fullgöra sina uppdrag. Med hänsyn till att det är utlägg som inte kan undvikas och som Migrationsverket ska ersätta förefaller det orimligt att inte bevilja ersättning även i denna del. Detta framförallt eftersom det är den post som främst belastar likviditeten av de offentliga biträdenas företag.
Justitiekanslern ansåg att det fanns förutsättningar att bevilja MG förskott även för utlägg och tidsspillan med ett skäligt belopp och framförde bl.a. följande. Bestämmelserna i rättshjälpsförordningen innehåller inte någon begränsning till ersättning för arbete när det gäller förskott. Utgångspunkten bör således vara att offentliga biträden kan beviljas förskott också på ersättning för utlägg och tidsspillan. Av information inhämtad från Migrationsverket framgår att detta är verkets nuvarande inställning i denna fråga.
Sveriges advokatsamfund som beretts tillfälle att inkomma med yttrande i målet framförde bl.a. följande. Det finns rättsligt stöd för att förskott på ersättning till offentligt biträde ska kunna utgå även för tidsspillan och utlägg. Redan av ordalydelsen av de aktuella lagbestämmelserna följer att begreppet ”ersättning till offentligt biträde” används som ett samlingsbegrepp för ersättning omfattande arbete, tidsspillan och utlägg.
Kammarrätten i Stockholm, Migrationsöverdomstolen (2016-12-21, Green, Davenport och Bray, referent), yttrade:
Frågan i målet är om ett offentligt biträde som inte frånträtt sitt uppdrag, kan beviljas förskott på ersättning för tidsspillan och utlägg.
Av 5 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde framgår att bestämmelserna om ersättning till rättshjälpsbiträde i 27 § och 28 §rättshjälpslagen (1996:1619) ska tillämpas även i fråga om ett offentligt biträde.
Ett rättshjälpsbiträde har rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt (27 § första stycket rättshjälpslagen).
Ersättning till ett rättshjälpsbiträde fastställs i samband med att den rättsliga angelägenheten avgörs genom dom eller beslut eller när rättshjälpsärendet avslutas på något annat sätt (28 § rättshjälpslagen). Ett rättshjälpsbiträde som har frånträtt sitt uppdrag i förtid har rätt till förskott på sin ersättning med ett skäligt belopp. Även i andra fall har biträdet rätt till sådant förskott, om det finns skäl till det med hänsyn till det arbete som har lagts ned i ärendet och till den tid som återstår innan ersättningen kan fastställas (6 § förordningen [1997:405] om offentligt biträde och 24 § rättshjälpsförordningen [1997:404]).
Migrationsverket har avslagit MG:s yrkande om förskott på ersättning för tidsspillan och utlägg med hänvisning till att verket endast betalar ut förskott för nedlagt arbete.
Ett offentligt biträde som inte har frånträtt sitt uppdrag har rätt till förskott på sin ersättning om det finns skäl till det med hänsyn till det arbete som lagts ned i ärendet och till den tid som återstår innan ersättningen kan fastställas. Migrationsöverdomstolen konstaterar att begreppet ersättning inte begränsas till att endast avse kostnader för nedlagt arbete. Det var därför fel av Migrationsverket att avslå MG:s begäran om förskott på ersättning för tidsspillan och utlägg med hänvisning till att verket endast betalar ut förskott på ersättning för nedlagt arbete.
Av utredningen i målet framgår att MG numera har beviljats förskott på den aktuella ersättningen. Målet ska därför skrivas av från fortsatt handläggning.
Migrationsöverdomstolens avgörande. Migrationsöverdomstolen skriver av målet från fortsatt handläggning.