Omprövning av villkor för tillstånd till byggande av kraftverk----- Kammarkollegiet yrkade hos miljödomstolen (MD) nya villkor om säkerhetshöjande åtgärder avseende kraftverkets damm. MD föreskrev att åtgärderna skulle genomföras, men anmärkte att dess dom inte innebar tillstånd att genomföra åtgärderna och att omedelbar verkställighet därför inte kunde medges. Miljööverdomstolen biföll inte Kammarkollegiets yrkande om omedelbar verkställighet, men fastslog att eftersom de föreskrivna åtgärderna utgör villkor för det gällande tillståndet och tillståndshavaren därför är skyldig följa villkoret, erfordras ingen särskild tillståndsansökan för att villkoret skall bli gällande mot denne.
ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE
Miljööverdomstolen upphäver miljödomstolens dom och förordnar att som särskilt villkor för det genom Österbygdens Vattendomstols deldom den 10 juni 1964 lämnade tillståndet förutom tidigare föreskrivna villkor också skall gälla följande.
5. förstärkt stödfyllningen vid dammtån på nedströmssidan av dammarna.
Åtgärderna skall utföras i huvudsaklig överensstämmelse med den utredning som utförts av HB, WSP Samhällsbyggnad den 18 februari 2004 (bilaga A till miljödomstolens aktbilaga 1 i mål nr M 30076-04). Angivna höjder hänför sig till rikets höjdsystem RH00.
YRKANDEN M.M.
Inledningsvis antecknas att A AB genom fusion den 29 oktober 2004 uppgått i Kopparkraft AB.
Kammarkollegiet har yrkat att kollegiets talan i miljödomstolen skall bifallas full ut, innefattande bifall även till yrkandet om verkställighetsförordnande.
Kopparkraft AB har inte haft något att erinra mot Kammarkollegiets yrkande.
Miljööverdomstolen har avgjort målet utan huvudförhandling enligt 23 kap. 6 § miljöbalken.
Kammarkollegiet har i Miljööverdomstolen anfört följande. Miljödomstolen har bifallit Kammarkollegiets ansökan om omprövning utom såvitt avser yrkandet om verkställighetsförordnande. Enligt miljödomstolen kan de åtgärder som avses med ansökan inte vidtas förrän tillståndshavaren efter ansökan enligt 11 kap.miljöbalken beviljats tillstånd därtill. Konsekvenserna av detta ställningstagande blir att omprövningsförfarandet framstår som en helt meningslös och onyttig procedur. Detta då Kammarkollegiet inte med framgång skulle kunna ansöka om sådana åtgärder som enligt 11 kap.miljöbalken definieras som vattenverksamhet och det inte finns några rättsmedel som gör att kollegiet kan tvinga tillståndshavaren att ge in en ansökan enligt 11 kap.miljöbalken.
Till Miljööverdomstolen har inkommit reviderade beräkningar av vattenståndet omedelbart nedströms dammen och i Trollgraven för det fall att den dimensionerade vattenföringen 291 m3/s avbördas. Dessa beräkningar är baserade på mer detaljerade uppmätningar av Trollgraven och visar att energinivån strax nedströms utskovspartiet kommer att ligga ca 1,2 m under dämningsgränsen + 424,50 m.
Efter det att miljödomstolen meddelat den nu överklagade domen har miljödomstolen i dom den 21 april 2005 i mål M 8495-05 bifallit en ansökan av Kopparkraft AB om tillstånd att vidta säkerhetshöjande åtgärder vid dammen. Miljööverdomstolen finner att detta inte utgör hinder mot att pröva Kammarkollegiets ansökan om omprövning av villkoren för tidigare tillstånd enligt 24 kap 5 § miljöbalken.
I aktuellt mål har Kammarkollegiet yrkat att tillståndshavaren skall åläggas att vidta åtgärder för att förbättra dammens säkerhet vid Vässinkoski kraftverk och miljödom-stolen har funnit skäl att föreskriva de yrkade säkerhetshöjande åtgärderna, dock utan att det klart framgår att åläggandet utgör villkor för gällande tillstånd. Villkor eller andra bestämmelser som föreskrivs efter en prövning med stöd av 24 kap. 5 § miljöbalken blir enligt Miljööverdomstolens bedömning en del av det tillstånd som gäller för verksamheten. En tillståndshavare är därför skyldig att följa ett sådant villkor liksom övriga villkor som ursprungligen har föreskrivits för tillståndet för att inte bryta mot tillståndet. Någon särskild tillståndsansökan av tillståndshavaren erfordras därför inte för att villkoret skall bli gällande mot denne.
Miljööverdomstolen finner att miljödomstolens dom skall ändras, så att det klart framgår att åläggandet utgör ett villkor för det i målet aktuella tillståndet.
Miljööverdomstolen finner inte skäl att förordna att domen får verkställas innan den vunnit laga kraft.
I avgörandet har deltagit hovrättslagmannen Marks, miljörådet Olsen, hovrättsrådet Pace, referent, och hovrättsassessorn Thomas. Enhälligt.
Nya bestämmelser enligt 24 kap 5 § miljöbalken för av Österbygdens vattendomstol i dom den 10 juni 1964 lämnat tillstånd till byggande av Bailey kraftverk, Ljusdals och Orsa kommun, Gävleborgs och Dalarnas län.
Med tillämpning av 24 kap 5 § 10 p miljöbalken föreskriver miljödomstolen beträffande Vässinkoski kraftverk att Avestaforsen Aktiebolag skall inom fem (5) år från det att denna dom vunnit laga kraft ha
allt i huvudsaklig överensstämmelse med den utredning som utförts av HB, WSP Samhällsbyggnad den 18 februari 2004 (bilaga A till aktbilaga 1).
Österbygdens vattendomstol lämnade i dom den 10 juni 1964 tillstånd till byggande av Bailey kraftverk och till reglering av sjön Vässinkoski. Stockholms tingsrätt vattendomstolen lämnade i dom den 8 oktober 1986 tillstånd till att anlägga ett nytt utskov i dammen med tröskelnivån + 421,0 m och bredden 6 m.
Kammarkollegiet har den 2 mars 2004 enligt 24 kap 5 § 10 miljöbalken påkallat omprövning av företaget med yrkande om förpliktande för tillståndshavaren Avestaforsen AB att i huvudsaklig överensstämmelse med till  ansökan bilagd utredning
5. förstärka stödfyllningen vid dammtån på nedströmssidan av dammarna.
Kammarkollegiet har vidare yrkat att åtgärderna skall vara utförda senast fem år efter det att domen har vunnit laga kraft och att verkställighetstillstånd enligt 22 kap 28 § miljöbalken meddelas.
Kammarkollegiet har vidare anfört bland annat följande.
Den aktuella dammen tillhör konsekvensklass 1 A enligt RIDAS, d.v.s. den allvarligaste konsekvensklassen med bl. a uppenbar risk för förlust av människoliv vid ett dammras och riskklass 1 enligt Flödeskommittén.  De yrkade åtgärderna är avsedda att höja säkerheten vid anläggningen. Dammens nuvarande avbördningsförmåga genom de två befintliga utskoven uppgår till 158 m3/s vid dämmningsgränsen, medan det di-mensionerade flödet beräknas till 291 m3/s. Det är således nödvändigt att avbördningsförmågan ökas.
Genomförs de yrkade åtgärderna kommer säkerheten vid den aktuella anläggningen att förbättras. Efter ombyggnaden kommer dammen, utan risk för dammhaveri, att kunna avbörda högsta beräknade tillrinning.
Alla arbeten kommer att utföras i torrhet på tillståndshavarens fastigheter B 1:16 i Orsa kommun och B 1:20 i Ljusdals kommun Utförandet bedöms inte medföra några skador på allmänna eller enskilda intressen. Arbetena beräknas kosta cirka 22 miljoner kr.
Några skyddsåtgärder behöver inte vidtas eftersom olägenheter inte uppkommer vid ett bifall till ansökan, som inte heller medför att verksamheten behöver kontrolleras.
Några planer som strider mot ansökan föreligger inte.
Avestaforsen AB har medgett Kammarkollegiets ansökan.
Länsstyrelsen i Dalarnas län har framfört anmärkningar avseende konsekvenserna nedströms när det nya utskovet tillsammans med de befintliga behöver nyttjas. Den del av tillfartsvägen till kraftverk och damm som korsar Trollgraven kommer troligen då spolas bort och risk kommer att uppstå för bebyggelse längre nedströms vid Älvho. Länsstyrelsen efterlyser en beskrivning hur åtkomst till damm och kraftverk skall ske och hur bebyggelse skall skyddas.
Länsstyrelsen i Gävleborgs län, som även den har framhållit problemen vid höga flöden med vägen över Trollgraven och närliggande fritidshus, har därutöver poängterat att särskild vikt ska läggas vid att minimera påverkan på Trollgraven som är av riksintresse för naturvården. Trollgraven är den enda större kanjon som finns i länet och med en intressant flora med inslag av bl.a. sällsynta lavar. Det är sannolikt att ökad vattenföring medför risk för erosionsskador och ras. Det är önskvärt med en motivering till varför en placering av det nya utskovet medför direkt avbördning till gamla fåran ej bedöms som möjlig.
Kammarkollegiet har till bemötande av remissvaren anfört följande.
Åtkomst till damm och kraftverk säkras genom tillfartsvägen som kommer till Vässinjärvidammen från nordväst. Vägen kan nås både från Emådalen och från Rot. Vid ankomst till Vässinjärvidammen nås utskovspartiet genom vägen på dammkrönet som är en säker väg så länge dammen finns. I händelse av dammbrott torde det vara ointressant att nå utskovsluckorna.
Det kommer inte att ske någon negativ påverkan på nedströms liggande fritidshus ef-tersom det endast är tillrinningen som avbördas genom utskovspartiet och denna tillrinning bestäms av naturen.
Ett nytt utskov i den gamla älvfåran är tekniskt möjligt men ekonomiskt oförsvarbart att genomföra eftersom det innebär att jorddammen på sitt högsta parti måste schaktas bort och en för utskovet nödvändig betongkonstruktion, vilken måste grundläggas på berg, måste utföras. Risken för erosionsskador och ras i Trollgraven vid ökad tappning kan ur säkerhetssynpunkt vara positivt  Den ökade tappningen, som kanske sker en gång vartannat sekel, innebär en viss skyddsskrotning av bergssidorna, som naturen ändå genom frostsprängning lossgör och okontrollerat sänder till Trollgravens botten. Den ökade tappningen kan således höja säkerheten för en allmänhet som ger sig på tur in i Trollgraven.
Av 24 kap5 och 6 §§miljöbalken följer att Kammarkollegiet har rätt att hos miljödomstol ansöka om omprövning av tillstånd för vattenverksamhet såvitt avser bl a meddelande av nya bestämmelser för att förbättra en anläggnings säkerhet. Nödvändigheten i att vidtaga de säkerhetshöjande åtgärder som Kammarkollegiet har krävt har inte ifrågasatts. Miljödomstolen finner skäl att införa en ny bestämmelse om detta för verksamheten vid kraftverket.
De säkerhetshöjande åtgärderna är definierade som vattenverksamhet enligt 11 kap 2 § miljöbalken. För sådan verksamhet krävs tillstånd enligt 11 kap 9 § samma balk (jfr Miljööverdomstolens beslut den 22 januari 2004 i mål M 5297-03). Det innebär att denna dom ger inte Avestaforsen rätt att vidtaga åtgärderna utan att först på ansökan ha beviljats tillstånd därtill. Yrkandena om arbetstid och verkställighetstillstånd kan inte tas upp i detta mål. Däremot bör nu fastställas inom vilken tid de nya bestämmelserna skall vara uppfyllda.
Överklagandeskrift ställd till Svea hovrätt Miljödomstolen skall senast ha inkommit tingsrätten den 4 januari 2005.
I avgörandet har deltagit rådmannen Travis, miljörådet Palmer och de sakkunniga ledamöterna Lang och Mcneil (enhälligt)