Ansökan av M.M. om rättsprövning i ett ärende ang. bygglov. -Byggnadsnämnden i Uddevalla kommun (1998-09-17) beviljade S.J. bygglov för nybyggnad av fritidshus på fastigheten Åsen 1:88. Nämnden angav som villkor att godtagbar vattentäkt skulle vara ansluten till fastigheten innan byggnaden togs i anspråk och att servitut skulle säkerställas
Not 62. Ansökan av M.M. om rättsprövning i ett ärende ang. bygglov. -Byggnadsnämnden i Uddevalla kommun (1998-09-17) beviljade S.J. bygglov för nybyggnad av fritidshus på fastigheten Åsen 1:88. Nämnden angav som villkor att godtagbar vattentäkt skulle vara ansluten till fastigheten innan byggnaden togs i anspråk och att servitut skulle säkerställas. - M.M. överklagade och anförde att vatten- och avloppsfrågan inte var löst. - Länsstyrelsen Västra Götaland (1998-11-03) avslog överklagandet. - I överklagande till regeringen anförde M.M. att bygglovet kunde medföra skadlig inverkan på grundvattnet och därmed äventyra vattenförsörjningen på hennes fastighet Åsen 1:50. - I utlåtande den 11 maj 2000 anförde Kammarrätten i Göteborg att med redovisad möjlighet till vattentäkt på stamfastigheten 1:2 och med beaktande av övrig utredning i målet kunde vattenförsörjningen på fastigheten Åsen 1:88 antas få en tillfredsställande lösning utan men för vattentillgången och dess kvalitet på M.M:s fastighet. - Regeringen (Miljödepartementet, 2001-11-15) avslog överklagandet och angav som skäl för sitt beslut: Regeringen finner vid en prövning av ärendet i sak, med hänsyn bl.a. till vad kammarrätten anfört, att bestämmelserna i 3 kap. plan- och bygglagen (1987:10), PBL, inte kan anses utgöra hinder mot det lämnade bygglovet. Vad M.M. anfört utgör inte heller i övrigt skäl att ändra länsstyrelsens beslut. - I ansökningen om rättsprövning anförde M.M. bl.a. följande. Regeringens beslut strider mot 2 kap. 3 § första stycket, 3 kap. 2 § och 8 kap. 12 § första stycket 1 och 4 PBL. Beslutet strider vidare mot 1 kap. 1 § andra stycket 1 och 4, 2 kap.1-4 §§ samt 9 kap. 10 § första stycketmiljöbalken. Möjligheten att anordna vattenförsörjningen utan att skada grundvattnet är helt avgörande för den lämplighetsprövning som skall göras enligt 2 kap. 3 § PBL. Redan risken för skador gör lokalisering av bebyggelse olämplig och otillåtlig. Ökad kloridhalt har konstaterats i flera brunnar. Varje ny bergborrad brunn, oavsett placering i området, innebär en klar risk för skador på befintliga brunnar. Såvitt framgår av regeringens beslut har ingen lämplighetsprövning enligt 2 kap. PBL gjorts. Enligt 9 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) skall muntlig förhandling hållas om enskild som för talan i målet begär det och förhandling inte är obehövlig eller särskilda skäl talar emot det. I detta fall borde problemets komplexitet tala för muntlig förhandling och muntlig bevisning. Kammarrätten ansåg sig dock kunna avgöra frågan utan vare sig syn eller muntlig förhandling. Härigenom har kammarrätten gjort en felaktig bevisvärdering. På grund av den vikt som regeringen tillmätt kammarrättens utlåtande har detta blivit avgörande för utgången i målet. Aktuella bestämmelser i miljöbalken om bevisbörderegeln, försiktighetsprincipen och lokaliseringsprincipen har inte tillämpats. Det är önskvärt att Boverket, som i skriften "Miljökonsekvensen 1.98" framhållit risken för saltvattenpåverkan, yttrar sig i ärendet. - Regeringsrätten (2003-04-08, Anderson, Morrison, Morris, Villa, Giles): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Enligt 1 § lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut skall Regeringsrätten på ansökan av enskild part i ett sådant förvaltningsärende hos regeringen som rör något förhållande som avses i 8 kap.2 eller 3 §regeringsformen pröva om avgörandet i ärendet strider mot någon rättsregel på det sätt som sökanden angett eller som i övrigt klart framgår av omständigheterna i ärendet. Rättsprövningen innefattar, förutom ren lagtolkning, även sådana frågor som faktabedömning och bevisvärdering samt frågan om beslutet strider mot kraven på saklighet, opartiskhet och allas likhet inför lagen. Prövningen omfattar också fel i förfarandet som kan ha påverkat utgången i ärendet. Om de tillämpade rättsreglerna är så utformade att myndigheten har en viss handlingsfrihet vid sitt beslutsfattande, omfattar rättsprövningen frågan om beslutet ryms inom handlingsfriheten (prop. 1987/88:69 s. 23-25 och 234). - Regeringsrätten finner inte skäl att inhämta yttrande från Boverket i målet. - M.M. har anfört bl.a. att regeringens beslut strider mot vissa bestämmelser i miljöbalken. De bestämmelser som hon åberopar i miljöbalken är dock inte tillämpliga i förevarande ärende om bygglov enligt PBL. - Vad som förekommit i målet ger inte vid handen att regeringen på grund av bristfälligt underlag vid beslutsfattandet skulle ha felbedömt fakta eller att det handlingsutrymme som föreligger i ärenden om bygglov överskridits. Utredningen visar inte heller att det vid handläggningen förekommit något fel som kan ha påverkat utgången i ärendet. Regeringens beslut kan därför inte anses strida mot någon rättsregel på det sätt som M.M. angett. Det framgår inte heller klart av omständigheterna att regeringens avgörande på annat sätt strider mot någon rättsregel. Regeringens beslut skall därför stå fast. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten förklarar att regeringens beslut skall stå fast. (fd II 2003-03-19, I. Watson)