Ett beslut rörande förskott på ersättning till offentligt biträde som Migrationsverket fattar utgör ett sådant beslut om ersättning som enligt 14 kap. 8 § utlänningslagen får överklagas särskilt. Migrationsdomstolen har därmed inte haft fog för att avvisa klagandens överklagande.
Advokaten KC förordnades i september 2014 som offentligt biträde till en vuxen asylsökande. En asylutredning hölls i november 2014 och i december samma år lämnade KC in en slutlig inlaga och en kostnadsräkning till Migrationsverket där hon begärde ersättning för arbete, tidsspillan, utlägg och mervärdesskatt. Nio månader senare, i september 2015, lämnade KC in en begäran om att hon skulle beviljas förskott på ersättningen i enlighet med sin kostnadsräkning.
Migrationsverket beslutade den 16 december 2015 att delvis avslå KC:s begäran om förskott på ersättning. KC beviljades ersättning avseende arbete inklusive mervärdesskatt, men inte ersättning för tidsspillan eller utlägg.
KC överklagade beslutet och yrkade att hon skulle få förskott även för spilltid och utlägg.
Förvaltningsrätten i Malmö, migrationsdomstolen (2016-02-19, ordförande Ivstam), avvisade KC:s överklagande. Som skäl för beslutet angavs sammanfattningsvis att Migrationsverket genom det överklagade beslutet inte hade avgjort frågan om ersättning utan endast prövat frågan om förskott samt att sådana beslut inte får överklagas särskilt.
KC överklagade beslutet och yrkade i Migrationsöverdomstolen att migrationsdomstolens beslut skulle undanröjas och att målet skulle visas åter till migrationsdomstolen för materiell prövning av det ursprungliga överklagandet. Till stöd för sitt överklagande förde hon bl.a. fram följande. Hon har väntat på beslut om ersättning i mer än ett år. Efter cirka nio månaders väntan gav hon in en begäran om förskott till Migrationsverket. Migrationsverket beviljade förskott enbart för arbete men avslog i fråga om spilltid och utlägg. Till beslutet bifogades en fullföljdshänvisning. Överklaganden av förskottsbeslut prövas i sak av andra domstolar och avdelningar. Utgången är beroende av vem som avgör frågan.
Kammarrätten i Stockholm, Migrationsöverdomstolen (2016-06-17, Shaw, Robles och Brown, referent), meddelade prövningstillstånd och yttrade:
Enligt 5 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde och 27 § rättshjälpslagen (1996:1619) har ett offentligt biträde rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdraget har krävt.
Ersättning till ett rättshjälpsbiträde fastställs i samband med att den rättsliga angelägenheten avgörs genom dom eller beslut eller när rättshjälpsärendet avslutas på något annat sätt (28 § rättshjälpslagen). Biträde har dock rätt till förskott med skäligt belopp om det finns skäl för det med hänsyn till det arbete som lagts ned i ärendet och till den tid som återstår innan ersättningen kan fastställas (6 § förordningen [1997:405] om offentligt biträde och 24 § rättshjälpsförordningen [1997:404]).
I 14 kap. 8 § utlänningslagen (2005:716) anges bl.a. att beslut av Migrationsverket enligt lagen får överklagas särskilt, och då i samma ordning som det beslut varigenom myndigheten avgör ärendet, när myndighetens beslut avser
2. ersättning i ett ärende som handläggs enligt utlänningslagen.
Migrationsöverdomstolen anser att det av ordalydelsen i 14 kap. 8 § utlänningslagen framgår att ett beslut som rör ersättning till offentligt biträde får överklagas särskilt. Det saknas stöd för antagandet att lagstiftaren har haft för avsikt att inte inkludera sådana beslut om ersättning som rör förskott på ersättning till offentligt biträde.
Migrationsdomstolen har inte haft fog för sin bedömning att det är fråga om ett beslut som endast kan överklagas i samband med att ersättningen fastställs slutligt. Därför var det fel av domstolen att avvisa KC:s överklagande.
Migrationsöverdomstolens avgörande. Migrationsöverdomstolen undanröjer migrationsdomstolens beslut och visar målet åter till domstolen för ny handläggning.