Dödsbodelägare ingav till tingsrätten en skrivelse rörande klander av testamente inom sex månader från det att testamentet delgavs honom. I skrivelsen angavs ingen svarande. Efter sexmånadersfristen angavs en testamentstagare som svarande. Talan har avvisats såsom för sent väckt.
S.L. delgavs ett testamente den 22 november 2001. Den 22 maj 2002 ingav han en skrivelse till tingsrätten. Enligt ett kompletterande besked per telefon till tingsrättens registrator skulle skrivelsen uppfattas som ett klander av testamentet.
Sedan tingsrätten förelagt S.L. att komplettera stämningsansökan med vissa uppgifter, bl.a. mot vem talan riktades, inkom S.L. slutligen den 3 juli 2002 med en stämningsansökan där C. upptogs som svarande.
C. gjorde invändning om rättegångshinder under påstående att klandertalan väckts för sent.
(Malmö tingsrätt, 2003-12-30, chefsrådmannen Davis) ogillade invändningen eftersom talan väckts inom rätt tid.
C. överklagade och yrkade att hovrätten skulle avvisa käromålet. S.L. bestred ändring.
Hovrätten över Skåne och Blekinge (2004-03-02, hovrättsråden Gordon, referent, och Macias samt tf. hovrättsassessorn Davenport) undanröjde tingsrättens beslut och avvisade käromålet. Hovrätten anförde som skäl följande.
Den av S.L. inom tiden för klanderfristen till tingsrätten ingivna skrivelsen innehåller ingen uppgift om mot vem talan riktas. Inte heller har det genom någon till skrivelsen bifogad handling kunnat utläsas vem som är svarande. Uppgift om detta har lämnats till tingsrätten först efter det att klandertiden löpt ut.
Mot denna bakgrund finner hovrätten att S.L. inte i rätt tid väckt talan mot C. om klander av testamentet. Tingsrätten borde därför ha avvisat hans talan.