Kammarrätt borde ha meddelat prövningstillstånd i mål om / Kammarrätt borde ha meddelat prövningstillstånd i mål som gällde / Bistånd till elkostnader grundat på schablon (prejudikat- och ändringsskäl) / Bistånd enligt socialtjänstlagen (bistånd till elkostnader grundat på schablon, prejudikat- och ändringsskäl)
Not 70. Överklagande av Z.M. ang. prövningstillstånd i mål om bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL. - Z.M. ansökte om ekonomiskt bistånd till elräkning med 1 682 kr avseende september-november 2008. Socialnämnd Väster i Örebro kommun avslog hans ansökan med hänvisning till att kommunen tillämpade ett schablonbelopp för el och att han under den aktuella perioden erhållit löpande försörjningsstöd där post för el ingick. Behovet ansågs därför tillgodosett. Z.M. överklagade nämndens beslut och yrkade att han skulle beviljas bistånd till mellanskillnaden mellan tidigare erhållet bistånd och den faktiska kostnaden. Länsrätten i Örebro län avslog hans överklagande i dom den 27 maj 2009 varefter Kammarrätten i Jönköping den 7 juli 2009 beslutade att inte meddela prövningstillstånd. - Z.M. fullföljde sin talan. - Vuxenutbildnings- och arbetsmarknadsnämnden bestred bifall till överklagandet. -                 Regeringsrätten (2010-06-30, Mccoy, Martin, Heath, Cochran, Rodriguez)             :                 Skälen för Regeringsrättens avgörande             . Enligt 34 a § andra stycket 1 och 2 förvaltningsprocesslagen (1971:291) ska kammarrätten meddela prövningstillstånd bl.a. om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av högre rätt eller om det förekommer anledning till ändring i det slut vartill förvaltningsrätten (tidigare länsrätten) kommit. - Enligt 4 kap. 1 § SoL har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av socialnämnden för sin försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. - Enligt 4 kap. 3 § SoL lämnas försörjningsstöd för skäliga kostnader för 1. livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och radio- och TV-avgift, 2. boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring samt medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. - Skäliga kostnader enligt punkten 1 ska i enlighet med vad regeringen närmare föreskriver beräknas enligt en för hela riket gällande norm (riksnorm) på grundval av officiella prisundersökningar av olika hushållstypers baskonsumtion. - Bestämmelsen infördes 1997 genom en ny 6 b § i den äldre socialtjänstlagen (1980:620) och har i samband med införandet av den nya socialtjänstlagen genomgått smärre ändringar i syfte att renodla försörjningsstödet till regelbundet återkommande kostnader. I förarbetena till den äldre bestämmelsen (prop. 1996/97:124 s. 169) anfördes bl.a. att i fråga om skäliga kostnader enligt punkt 2 det måste göras en individuell bedömning av vad som är skäligt för just den biståndssökande. I Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 2003:5) anförs bl.a. att socialnämnden i regel bör godta den enskildes faktiska kostnader för hushållsel om kostnaderna är skäliga. - Försörjningsstöd består således av två delar. Den första omfattar vissa uppräknade regelbundet återkommande kostnader som ansetts kunna schabloniseras för hela landet genom särskilda föreskrifter i socialtjänstförordningen (2001:937). Den andra omfattar likaledes ett antal regelbundet återkommande kostnader där dock utgångspunkten är den enskildes faktiska kostnader förutsatt att de är skäliga. En individuell bedömning ska således göras av sådana kostnader. Dit hör bl.a. kostnader för boende och hushållsel. - Av utredningen i målet framgår att Örebro kommun tillämpar en egen norm där man utöver de kostnadsposter som anges i riksnormen också lagt in schablonbelopp för hushållsel, som sålunda normalt inte blir föremål för någon individuell prövning. Av nämndens yttrande till Regeringsrätten framgår visserligen att schablonen inte är någon absolut regel och att en högre kostnad kan beviljas om den enskilde styrker att han eller hon har starka eller medicinska eller sociala skäl för en högre förbrukning. Detta garanterar dock ingen prövning av om de faktiska kostnaderna är skäliga eller inte. Enligt Regeringsrättens mening måste förutsättas att de kostnadsposter som anges i punkt 2 - och som alltså inte schabloniserats i riksnormen - inte heller ska schabloniseras av respektive kommun utan prövas individuellt. För detta talar även att underlåtenhet att betala räkningar som avser boende och hushållsel kan få kännbara konsekvenser, varför även en alltför hög kostnad kan behöva accepteras tillfälligt så att den enskilde får visst rådrum för att nedbringa kostnaden. - Något avgörande av Regeringsrätten som belyser förutsättningarna för tillämpning av schabloner i försörjningsstödet finns inte. Mot bakgrund av lagstiftningens utformning måste det även anses osäkert om länsrätten (numera förvaltningsrätten) kommit till ett riktigt slut i målet. Det finns därför skäl för prövning i kammarrätten. -                 Regeringsrättens avgörande             . Regeringsrätten upphäver det överklagade beslutet och meddelar Z.M. prövningstillstånd för prövning i Kammarrätten i Jönköping av hans överklagande av Länsrätten i Örebro läns dom den 27 maj 2009. (mål nr 5058-09, fd 2010-05-19, Törnered)