Eftersom skälig anledning anta att syftet med en företagsrekonstruktion inte skulle kunna uppnås saknades - och då övriga förutsättningar för rekonstruktion var uppfyllda - beslutade hovrätten, med ändring av tingsrättens avgörande, att företagsrekonstruktion skulle inledas.
SAAB Automobile Aktiebolag, Saab Automobile Powertrain AB och Saab Automobile Tools AB ansökte vid tingsrätten om att tingsrätten skulle besluta att inleda företagsrekonstruktion för bolagen.
Tingsrätten (lagmannen Costa samt rådmännen English, referent, och Bennett) anförde i beslut den 8 september 2011:
SAAB Automobile Aktiebolag, fortsättningsvis bolaget, genomförde under 2009 en företagsrekonstruktion. Det finns inte något formellt hinder mot att bolaget nu på nytt ansöker om företagsrekonstruktion.
Av utredningen i ärendena framgår att Saab Automobile Powertrain AB och Saab Automobile Tools AB ägs till 100 procent av bolaget. Dessa dotterbolag omfattas av samma affärsplan som bolaget och är för sin fortlevnad och betalningsförmåga beroende av de finansieringslösningar som bolaget arbetar med och som finns redovisade i bolagets ansökan. Av detta följer att det är av avgörande betydelse för alla ärenden hur tingsrätten bedömer bolagets ansökan om rekonstruktion.
Till att börja med finner tingsrätten att utredningen visar att bolaget inte kan betala sina förfallna skulder. En av förutsättningarna för att bifalla bolagets ansökan är därmed uppfylld. För att bolagets ansökan ska kunna bifallas krävs dock också att bolaget presenterat ett underlag som medger bedömningen att det finns skälig anledning att anta att syftet med en företagsrekonstruktion kan uppnås. I den prövningen ligger att på grundval av underlaget bedöma om det finns förutsättningar för en framgångsrik företagsrekonstruktion.
Den rekonstruktion som bolaget genomförde 2009 var mycket omfattande. Det står nu klart att det allt sedan rekonstruktionen avslutades har vidtagits ett antal olika åtgärder som syftat till att tillföra bolaget nödvändigt kapital. Trots detta kvarstår bolagets finansiella problem. Tingsrätten finner därför att den tidigare genomförda rekonstruktionen inte kan anses ha varit framgångsrik.
Bolaget har i ansökan redogjort för hur bolaget planerar att lösa sin likviditetskris. Den huvudsakliga finansieringslösningen påstås vara avtal som bolaget träffat under sommaren 2011 med de kinesiska bolagen Stevens och Henderson. Enligt ansökan är avtalen med de kinesiska bolagen villkorade av att berörda kinesiska myndigheter godkänner avtalen. Det framstår som oklart om - och i så fall när - berörda kinesiska myndigheter kommer att godkänna avtalen. I fråga om andra finansiella lösningar har bolaget endast lämnat mycket allmänt hållna uppgifter om förhandlingar som pågår i syfte att lösa likviditetskrisen. Det framstår även som ovisst om den planerade finansieringen skulle räcka till för att lösa bolagets finansiella problem på ett hållbart sätt, särskilt med beaktande av att medlen ska täcka även behoven av kapital i de andra bolag som nu ansöker om rekonstruktion. Sammantaget finner tingsrätten att det framstår som oklart hur bolaget ska kunna lösa likviditetskrisen och fortsätta verksamheten.
Bolagets kärnverksamhet består i att tillverka och sälja personbilar. Trots den omfattande rekonstruktionen 2009 och trots de ansträngningar som har gjorts under 2010 och hittills under 2011 för att stärka och förbättra verksamheten, kan det konstateras att produktionen i bolaget inte har kunnat hållas igång sedan slutet av mars 2011, med undantag av några kortare tidsperioder. Dessa återkommande produktionsstopp torde ha resulterat i betydande goodwillförlust för bolaget och en försvagning av varumärket SAAB. Förhållandena är enligt tingsrätten sådana att bolagets förutsättningar att på ett framgångsrikt sätt rekonstruera verksamheten i vart fall inte framstår som bättre nu än de var 2009.
En samlad bedömning - varvid tingsrätten lägger särskild vikt vid de omständigheter och bedömningar som har redovisats i det föregående - leder tingsrätten till slutsatsen att det saknas skälig anledning att anta att syftet med en företagsrekonstruktion nu skulle kunna uppnås. Bolagets ansökan ska därför avslås. Vid detta förhållande ska även Saab Automobile Powertrain AB:s och Saab Automobile Tools AB:s ansökningar om företagsrekonstruktion avslås.
Tingsrätten avslår SAAB Automobile Aktiebolags, Saab Automobile Powertrain AB:s och Saab Automobile Tools AB:s ansökningar om företagsrekonstruktion.
SAAB Automobile Aktiebolag (bolaget), Saab Automobile Powertrain AB och Saab Automobile Tools AB (tillsammans bolagen) yrkade att hovrätten skulle besluta att företagsrekonstruktion skulle inledas för bolagen. De anförde som grund bl.a. följande.
Tingsrätten har gjort en företagsekonomisk prövning av de finansiella lösningar och planer för verksamheten som bolagen har presenterat. Denna prövning har i väsentliga avseenden gått längre än vad lagstiftaren har avsett. Tingsrätten har inte haft att pröva om det finns förutsättningar för en framgångsrik rekonstruktion utan endast om det är uteslutet att en företagsrekonstruktion leder till att verksamheten kan rekonstrueras. Själva syftet med företagsrekonstruktionen är att rekonstruktören ska undersöka om förutsättningar för en rekonstruktion föreligger. Tingsrätten får inte i sin inledande prövning föregå den undersökning som rekonstruktören, tillsammans med borgenärerna, har att göra under rekonstruktionsförfarandet. Tingsrätten besitter inte heller den kompetens och har inte det underlag som krävs för att göra denna bedömning, särskilt inte på den korta tid som lagen föreskriver för prövningen.
En ansökan av gäldenären om företagsrekonstruktion ska innehålla en kortfattad redogörelse för gäldenärens ekonomi och orsakerna till betalningssvårigheterna samt en redogörelse för hur gäldenären avser att verksamheten ska bedrivas i fortsättningen och en uppgörelse nås med borgenärerna. Det bedömningsunderlag som ska ges in till tingsrätten är således högst begränsat och rätten ska inte heller på detta stadium göra någon mer ingående prövning av förutsättningarna för en framgångsrik rekonstruktion. För det fall lagstiftaren hade avsett att tingsrätten skulle göra en bedömning av förutsättningarna för en framgångsrik företagsrekonstruktion, på sätt som tingsrätten har gjort, hade det behövts ett långt mer kvalificerat underlag än vad som anges i lagtexten.
Det har vidare uppställts ett lågt beviskrav för att företagsrekonstruktion ska beviljas. Enligt lagtexten får beslut om företagsrekonstruktion inte beviljas om det saknas skälig anledning att anta att syftet med företagsrekonstruktion kan uppnås. Avgörande är att möjligheten av att en företagsrekonstruktion leder till att verksamheten kan rekonstrueras inte framstår som utesluten. Så snart bedömningen är den att utredningen kan visa att förutsättningar för en lyckosam rekonstruktion finns bör beslut om företagsrekonstruktion meddelas.
De kinesiska bilföretagen Youngman och Henderson har funnit skäl att investera 245 miljoner euro i bolaget samt genom aktieägaravtal förbundit sig att vid behov tillskjuta ytterligare medel. Tillskottet om 245 miljoner euro är tillräckligt för att åter få igång produktionen av bilar. Youngman har dessutom förbundit sig att tillföra kortsiktig finansiering, s.k. bryggfinansiering, till ett belopp om 70 miljoner euro inom två veckor. I ett sådant skede har internationella banker visat intresse av att ta över bolagets existerande lån, vilket skulle leda till att ytterligare likviditet tillförs bolaget. Nödvändiga tillstånd från kinesiska myndigheter förväntas komma att meddelas enligt en särskild tidsplan.
En rad verksamhetsförbättringar har genomförts sedan den förra rekonstruktionen och ytterligare förbättringar planeras. Den planerade rekonstruktionen av bolagets verksamhet kommer att leda till bl.a. ytterligare reduktion av bolagets strukturella kostnader, en expansion av bolagets produktportfölj, inköpssamarbete med Stevens med sänkta inköpskostnader som följd samt en volym- och intäktsökning på befintliga och nya marknader.
Den goodwillskada och försvagning av varumärket SAAB som tingsrätten påstår sig ha kunskap om och som tingsrätten menar har drabbat bolaget saknar grund.
Sammantaget anser bolagen att det finns starka skäl att anta att en företagsrekonstruktion skulle bli framgångsrik.
Hovrätten (hovrättsråden Huynh, Frost, referent, och Huynh) anförde i beslut den 21 september 2011:
Beslut om företagsrekonstruktion får inte meddelas, om det saknas skälig anledning att anta att syftet med företagsrekonstruktionen kan uppnås (2 kap. 6 § andra stycket lagen [1996:764] om företagsrekonstruktion).
Av förarbetena till lagen framgår bl.a. följande.
En given utgångspunkt måste vara att, av hänsyn till borgenärerna, söka undvika att företagsrekonstruktion beslutas utan att det verkligen finns fog för det. Den mera grannlaga bedömningen torde avse om det finns objektiva förutsättningar för att en företagsrekonstruktion kan leda till en rekonstruktion av företaget och om gäldenären verkligen har avsikt och förmåga att fullfölja en rekonstruktion. Det är genom den bedömningen som det kan undvikas att gäldenärer som endast avser att utverka betalningsanstånd kommer i fråga för beslut om företagsrekonstruktion. Samtidigt står det klart att det knappast är möjligt att redan vid tiden för ansökan om företagsrekonstruktion begära att gäldenären ska presentera ett fullödigt underlag för en sådan bedömning. Företagsrekonstruktion borde kunna komma i fråga i en del fall då det vid tiden för ansökan inte säkert kan bedömas om företagets situation är sådan att det bör avvecklas genom konkurs eller om det finns förutsättningar för rekonstruktion. Rättens prövning torde ofta få inskränkas till att konstatera dels att gäldenären presenterat en preliminär plan för en kommande rekonstruktion, dels att den planen i vart fall inte saknar realism. (Se propositionen 1995/96:5 s. 72 f.)
Rätten måste göra en prognos beträffande utsikterna för att en företagsrekonstruktion kan bli lyckosam. Regeln är till för att förhindra missbruk av förfarandet. Det är emellertid ett rätt lågt beviskrav som i denna del ställs på gäldenären. Det avgörande bör vara att möjligheten av att en företagsrekonstruktion leder till att verksamheten kan rekonstrueras inte framstår som utesluten. Så snart bedömningen är den att en mera ingående utredning kan visa att förutsättningar för en lyckosam rekonstruktion finns, bör beslut om företagsrekonstruktion kunna meddelas. Rättens prövning kommer dessutom att tämligen omgående följas av ytterligare bedömningar när ett mera tillförlitligt underlag föreligger. Saknas grund för att avslå en ansökan, ska rätten besluta om företagsrekonstruktion. (Se propositionen 1995/96:5 s. 180.)
Bolagen har anfört att de kinesiska företagen Stevens och Pang Da beslutat att investera 245 miljoner euro i bolaget samt att detta tillskott är tillräckligt för att åter få igång produktionen. Bolagen har även gett in två ”Letter of Support” från de kinesiska företagen och en tidsplan för de kinesiska myndigheternas godkännande. Såsom tingsrätten konstaterat är det oklart om de kinesiska myndigheterna kommer att godkänna avtalen. Det framstår även, vilket tingsrätten också påpekat, som ovisst om den planerade finansieringen är tillräcklig för att lösa bolagets finansiella problem på ett hållbart sätt. Den s.k. bryggfinansieringen om 70 miljoner euro förändrar inte nämnvärt denna bedömning.
Det förhållandet att produktionen endast undantagsvis varit igång de senaste fem månaderna kan antas ha påverkat bolagets goodwill negativt. Det saknas dock underlag för att göra bedömningen att goodwillförlusten varit betydande.
Som tingsrätten har framhållit har den tidigare företagsrekonstruktionen inte varit framgångsrik. Någon närmare analys av orsakerna härtill går emellertid inte att göra på det material som hovrätten har.
I hovrätten har bolagen även redovisat vissa ytterligare åtgärder som planeras för att förbättra verksamheten, vilket ska öka intäkterna och sänka kostnaderna.
Det är hovrättens mening att det finns anledning att ifrågasätta om det föreligger förutsättningar för en framgångsrik rekonstruktion av bolagen. Mot bakgrund av de uttalanden som gjorts i förarbetena står det emellertid klart att rättens prövning av en ansökan om företagsrekonstruktion ska vara förhållandevis summarisk. Prövningen ska inriktas på om det finns objektiva förutsättningar för att en företagsrekonstruktion kan lyckas. Den kommer dessutom att tämligen omgående följas av ytterligare bedömningar när ett mer tillförlitligt underlag föreligger.
I detta fall gör hovrätten bedömningen att en mer grundlig utredning kan visa att förutsättningar för en framgångsrik rekonstruktion finns. Det föreligger då inte skälig anledning att anta att syftet med företagsrekonstruktionen inte kan uppnås. På grund av detta och då övriga förutsättningar för rekonstruktion är uppfyllda ska företagsrekonstruktion för bolagen inledas.
Med ändring av tingsrättens avgörande beslutar hovrätten om företagsrekonstruktion för SAAB Automobile Aktiebolag, Saab Automobile Powertrain AB och Saab Automobile Tools AB.
Det ankommer på tingsrätten att utse rekonstruktör, bestämma tid för borgenärssammanträde samt vidta de åtgärder som hovrättens beslut i övrigt medför.
Hovrätten erinrar om att en företagsrekonstruktion ska upphöra när tre månader förflutit från dagen för detta beslut om inte en ansökan om förlängning av tiden dessförinnan inkommit till rätten.
Hovrättspresidenten Santos var skiljaktig i fråga om utgången och fastställde tingsrättens beslut att avslå ansökningarna om företagsrekonstruktion samt anförde: Jag instämmer i de övriga ledamöternas bedömning att det finns anledning att ifrågasätta om det föreligger förutsättningar för en framgångsrik rekonstruktion av bolagen. Frågan gäller enligt min mening vilka krav som bör ställas på bolagen för att rekonstruktion ska beviljas.
Den aktuella lagtexten är något svårtillgänglig. Där sägs att företagsrekonstruktion inte får meddelas om det saknas skälig anledning anta att syftet med rekonstruktionen kan uppnås. Detta krav uttrycks ofta i litteraturen så att det ska finnas skälig anledning att anta att syftet med rekonstruktionen kan uppnås för att sådan ska beviljas. I förarbetena till lagstiftningen talas om ”ett rätt lågt beviskrav” och en tämligen summarisk prövning av domstolen i fråga om ansökan om rekonstruktion. Där nämns också att möjligheten av att en rekonstruktion leder till att verksamheten kan rekonstrueras inte ska framstå som utesluten. Men samtidigt framhålls att en given utgångspunkt måste vara att söka undvika att företagsrekonstruktion beslutas utan att det verkligen finns fog för det. Gäldenärens plan för en rekonstruktion får i vart fall inte sakna realism, uttalas det. Det ska vidare bedömas om gäldenären verkligen har avsikt och förmåga att fullfölja en rekonstruktion, och det bör undvikas att gäldenärer som endast avser att utverka betalningsanstånd kommer i fråga för rekonstruktion.
Jag bedömer att de ekonomiska och andra förutsättningar som bolagen har beskrivit i ansökan om företagsrekonstruktion och i överklagandet inte når upp till de krav som bör ställas för att rekonstruktion ska beviljas. Jag beaktar då även den trängda finansiella situation som bolagen sedan en längre tid befinner sig i. Det förhållandet att den tidigare rekonstruktionen inte blivit framgångsrik är enligt min mening inte heller oväsentligt för att bedöma bolagens förmåga att fullfölja en rekonstruktion.
Hovrättens beslut meddelat: den 21 september 2011.
Mål nr: ÖÄ 3869-11.
Lagrum: 2 kap. 6 § andra stycket lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion.
Litteratur: Prop. 1995/96:5 s. 72 f och s. 180.