Fördelningen av uppskovsbelopp enligt lagen om uppskov med beskattningen vid andelsbyten då samtidigt byte skedde av aktier i ett bolag och teckningsoptioner utfärdade av samma bolag mot aktier i ett annat bolag
Not 159. Överklagande av Riksskatteverket (RSV) av ett förhandsbesked ang. inkomstskatt. - I en ansökan om förhandsbesked uppgav Case bl.a. följande. Styrelsen för A AB hade beslutat att lämna ett offentligt erbjudande till aktieägarna i B AB och innehavarna av teckningsoptioner som utfördats av detta bolag att byta ut sina aktier och teckningsoptioner mot nyemitterade aktier i A AB. Som villkor gällde att tre nyemitterade aktier skulle erhållas för varje tiotal aktier i B AB och att sex nyemitterade aktier och ett kontantbelopp skulle erhållas för varje hundratal teckningsoptioner utgivna av B AB. Case hade i enlighet med erbjudandet bytt ut 200 aktier i B AB mot 60 aktier i A AB, vilket gav en realisationsvinst om (200 x 600 =) 120 000 kr. Vidare hade han bytt ut 500 teckningsoptioner mot 30 aktier i A AB, vilket också medförde en realisationsvinst. Efter transaktionerna innehade han således 90 aktier i A AB. Han uppgav att han eventuellt skulle yrka uppskov med beskattningen av den realisationsvinst, 120 000 kr, som hänförde sig till de avyttrade aktierna och fråga dels (fråga 1) om uppskovsbeloppet på 120 000 kr skulle fördelas endast på de 60 aktier i A AB som han förvärvat i byte mot aktier (alternativ a) eller på samtliga 90 erhållna aktier i A AB (alternativ b), dels (fråga 2) om - för det fall att fråga 1 skulle besvaras enligt alternativ a - han vid en senare avyttring av en del av aktierna i A AB fick välja om aktier med eller aktier utan uppskovsbelopp skulle anses avyttrade. - Skatterättsnämnden (2000-05-29, Torres, Hoffman, Johnson, Johnson, Bolton, Weber, Virin): Förhandsbesked. Fråga 1. Uppskovsbeloppet skall fördelas på de aktier i A AB som sökanden fick i byte mot aktier i B AB. - Fråga 2. Vid avyttring av en del av de aktier i A AB som sökanden fick som vederlag vid avyttringen av aktier och teckningsoptioner i B AB äger sökanden själv välja om avyttringen skall anses avse sådana aktier i A AB som han fick i byte mot aktier i B AB eller sådana aktier i A AB som han fick vid avyttringen av teckningsoptioner. - Motivering. Sökanden bytte i januari 2000 sina aktier i B AB mot aktier i A AB. Samtidigt härmed avyttrade han sina teckningsoptioner i B AB till A AB mot ett vederlag bestående av aktier i A AB och ett visst kontant belopp. Som förutsättning gäller att de i lagen (1998:1601) om uppskov med beskattningen vid andelsbyten (andelsbyteslagen) uppställda villkoren för uppskov med beskattning av realisationsvinsten på sökandens byte av aktier i B AB mot aktier i A AB är uppfyllda. - Frågan är på vilka erhållna aktier i A AB uppskovsbeloppet skall fördelas och i vilken ordning dessa skall anses avyttrade vid senare avyttring. - Nämnden gör följande bedömning. - Fråga 1. Andelsbyteslagen är överhuvudtaget inte tillämplig på avyttring av teckningsoptioner. Därtill kommer att villkoren för avyttringen av teckningsoptionerna var annorlunda än de som gällde för avyttringen av aktierna i B AB. Även om avyttringen av teckningsoptionerna och aktierna i B AB till A AB och förvärvet av aktierna i A AB skedde samtidigt måste de anses som två skilda avyttringar och förvärv. Vid angivna förhållanden skall .det i 8 § andelsbyteslagen resp. 49 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229), IL, angivna uppskovsbeloppet fördelas på endast de aktier i A AB som erhölls i byte mot aktier i B AB (alternativ a), jfr Regeringsrättens dom den 13 april 2000 i mål nr 7760-1999 avseende fördelning av uppskovsbelopp enligt andelsbyteslagen vid samtidigt byte av aktier av serie A och serie B i ett bolag mot andelar i ett annat bolag. - Fråga 2. I turordningsregeln i 14 § andelsbyteslagen resp. 49 kap. 28 § IL finns ingen bestämmelse om vad som gäller för sådana aktier som förvärvats samtidigt med "mottagna andelar". Sökanden äger därför själv avgöra i vilken ordning han skall anses avyttra de aktier i A AB som han fick som vederlag dels vid avyttringen av teckningsoptionerna, dels vid bytet av aktierna i A AB. - RSV överklagade förhandsbeskedet såvitt avsåg svaret på fråga 1 och yrkade att Regeringsrätten skulle besvara denna fråga så, att uppskovsbeloppet skulle fördelas både på de aktier i A AB som Jarvis Robinson fick i utbyte för sina aktier i B AB och på de aktier han erhöll i utbyte mot teckningsoptioner. - Case bestred bifall till överklagandet. - Regeringsrätten (2000-10-25, Baekkevold, Nordborg, Kelley, Campbell, Rose): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Som Skatterättsnämnden konstaterat är lagen om uppskov med beskattningen vid andelsbyten över huvud taget inte tillämplig i fråga om teckningsoptioner. Detsamma gäller för 49 kap. IL. I likhet med nämnden finner Regeringsrätten därför att något uppskovsbelopp inte skall hänföras till de aktier som erhållits i utbyte mot teckningsoptionerna. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten fastställer Skatterättsnämndens förhandsbesked i den del som det överklagats. (fd I 2000-09-19, Stark)