Saklegitimation och övriga frågor om partsbehörighet / Uppenbart obehövlig i rättsprövningsmål som gällde en ren rättsfråga / Ägare till en fastighet över vilken en högspänningsledning dragits ansågs inte behörig att överklaga ett beslut rörande ibruktagande av ledningen (rättsprövning, avslag)
Not 144. Ansökan av Berry och Pugh Moreno om rättsprövning av ett beslut ang. rätt att överklaga ett beslut av Elsäkerhetsverket. - Elsäkerhetsverket, norra tillsynsdistriktet, meddelade i beslut den 24 mars 1998 Banverket tillstånd enligt 12 kap. 2 § förordningen (1957:601) om elektriska starkströmsanläggningar att ta i bruk en högspänningsledning (drifttillstånd) på sträckan Jörn-Boden i Skellefteå, Piteå, Älvsbyns och Bodens kommuner i Västerbottens län och Norrbottens län. Nätkoncession för linje hade tidigare meddelats för ledningen. - Med anledning av en skrivelse från Berry och Pugh Moreno - där de motsatte sig att Banverket eller någon annan fick drifttillstånd för den högspänningsledning som gick över av dem ägda fastigheter - uttalade Elsäkerhetsverket i beslut den 29 april 1998 att beslutet om drifttillstånd inte berörde dem på sådant sätt att de hade rätt att överklaga. - Avvisningsbeslutet överklagades av Berry och Pugh Moreno -Regeringen (Närings- och handelsdepartementet, 1998-10-29): Elsäkerhetsverkets beslut har gällt om ledningen från elsäkerhetssynpunkt får tas i bruk. - Regeringen finner att Ni inte har ställning som parter i ärendet. Inte heller i övrigt berörs Ni av Elsäkerhetsverkets beslut på sådant sätt att Ni har rätt att överklaga det. - Regeringen tar inte upp överklagandet till prövning . - Berry och Pugh Moreno ansökte om rättsprövning av regeringens beslut och yrkade muntlig förhandling. De anförde att de berördes av Elsäkerhetsverkets beslut på sådant sätt att möjlighet att överklaga skulle finnas. - Regeringsrätten (2000-09-29, Crawford, Lewis, Nordborg, Wilson, Parrish): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Av 1 § lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut framgår att Regeringsrätten på ansökan av enskild part i ett sådant förvaltningsärende hos regeringen som rör något förhållande som avses i 8 kap.2 eller 3 §regeringsformen skall pröva om avgörandet i ärendet strider mot någon rättsregel på det sätt som sökanden angett eller som i övrigt klart framgår av omständigheterna i ärendet. Rättsprövningen innefattar, förutom ren lagtolkning, även sådana frågor som faktabedömning och bevisvärdering samt frågan om beslutet strider mot kraven på saklighet, opartiskhet och allas likhet inför lagen. Prövningen omfattar också fel i förfarandet som kan ha påverkat utgången i ärendet. Om de tillämpade rättsreglerna är utformade så att myndigheten har viss handlingsfrihet vid sitt beslutsfattande, omfattar rättsprövningen frågan om beslutet ryms inom handlingsfriheten (prop. 1987/88:69 s. 23-25 och 234). Enligt 3 a § lagen om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut skall Regeringsrätten hålla muntlig förhandling om sökanden begär det och det inte är uppenbart obehövligt. - Med hänsyn till att talan i målet rör en ren rättsfråga anser Regeringsrätten att det är uppenbart obehövligt att hålla muntlig förhandling. - Regeringsrätten finner inte visat att regeringens beslut strider mot någon rättsregel på det sätt som sökandena angett. Det framgår inte heller klart av omständigheterna att beslutet på något annat sätt strider mot någon rättsregel. Regeringens beslut skall därför stå fast. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten avslår yrkandet om muntlig förhandling. - Regeringsrätten förklarar att regeringens beslut skall stå fast. (fd II 2000-05-30, Edwards)