Ett bostadshus har uppförts av en byggfirma. De makar som anlitat byggfirman har påstått att den elinstallatör som utfört elinstallationer har gjort det som underentreprenör till byggfirman. Då det förekommit omständigheter som gett elinstallatören anledning att närmare undersöka makarnas vilja att träffa avtal med elinstallatören har det, i frånvaro av skriftligt avtal eller annat som tydligt visat en gemensam partsavsikt, inte ansetts styrkt att elinstallatören träffat något avtal med makarna om tilläggsarbeten i den aktuella entreprenaden. Det förhållandet att utredningen talat för att det heller inte träffats något avtal om underentreprenad mellan byggföretaget och elinstallatören medför ingen annan bedömning.
J.P. och M.P. (nedan makarna P.) uppförde under 2011 ett nytt bostadshus på sin fastighet i Luleå. Inför uppförandet skickade de offertförfrågningar till ett antal byggfirmor. Elfirman PH Nord AB (nedan PH Nord) kom senare att utföra elarbeten på fastigheten enligt offertförfrågan (grundarbetet). PH Nord utförde även vissa arbeten utöver offertförfrågan på fastigheten, tilläggsarbetena (tilläggsarbetena). Beställningar av tilläggsarbetena och i viss mån överenskommelser om pris skedde såväl muntligt som skriftligt. Några beställningar gjordes direkt till PH Nords ställföreträdare Boyer erlade full betalning för grundarbetet till Bygg City Luleå AB (nedan Byggcity) med 213 121 kr. För de utförda tilläggsarbetena fakturerade PH Nord i januari 2012 makarna P. 72 233 kr med ett avdrag på 4 506 kr, varav makarna P. erlade 16 090 kr till PH Nord och bestred resterande del. Huset restes i augusti 2011 och elarbetena utfördes strax därefter och under de följande månaderna. Makarna P. flyttade in i huset efter slutbesiktning i mitten på oktober 2011.
PH Nord yrkade att tingsrätten skulle förplikta makarna P att till PH Nord betala 51 637 kr för tilläggsarbeten, jämte viss ränta.
Käromålet bestreds.
Tingsrätten (rådmannen Hartman, f.d. rådmannen Thompson och tingsnotarien Vasquez, referent) anförde i dom den 12 november 2013 bl.a. följande.
PH Nord gör gällande att makarna P. ingått avtal om utförande av elarbeten, såväl grund- som tilläggsarbeten, med PH Nord. Priset för tilläggsarbetena är skäligt med hänsyn till tjänsternas art, omfattning och utförande samt gängse pris eller prisberäkningssätt för motsvarande tjänster vid avtalstillfället och övriga omständigheter. Således har PH Nord en rättmätig fordran mot makarna P. för de tilläggsarbeten som makarna P. ännu inte erlagt betalning för. PH Nord gör gällande att konsumenttjänstlagens (1985:716) allmänna bestämmelser, och därmed inte de särskilda bestämmelserna om småhusentreprenad, är tillämpliga i målet.
Makarna P. gör gällande att uppförandet av bostadshuset har skett genom totalentreprenad. De har ingått avtal med Byggcity såsom totalentreprenör. Byggcity har i sin tur låtit anlita Adams för utförande av elarbeten, såväl grund- som tilläggsarbeten. PH Nord är således underentreprenör till och avtalspart med Byggcity. Fordran ska därmed rätteligen riktas mot Byggcity. Makarna P. har erlagt full betalning för tilläggsarbetena till PH Nord, bortsett från 6 500 kr som de rättmätigt innehåller på grund av fel i utförd tjänst avseende fjärrstyrning av bastuaggregat. Makarna P. gör gällande att konsumenttjänstlagens särskilda bestämmelser om småhusentreprenad är tillämpliga i målet.
Sedan makarna P. tillställt PH Nord en offertförfrågan skickade Adams en offert till makarna P. Parterna avtalade därpå att Adams skulle utföra elarbeten på fastigheten. PH Nord utförde grundarbetet enligt offertförfrågan och makarna P. erlade full betalning. Att det kom att bli Byggcity som fakturerade makarna för grundarbetet berodde endast på att makarna begärt det för att garantin skulle gälla. Elarbetena på fastigheten ingår inte i Miller entreprenad. För det fall Miller entreprenad är en totalentreprenad så ingår i vart fall inte elarbeten i entreprenaden.
Sedan grundarbetet utförts har PH Nord på beställning av makarna P. utfört tilläggsarbeten i enlighet med vad som framgår på fakturan. Tilläggsarbetena har utförts fackmannamässigt och i samråd med makarna Burns har underrättat makarna P. om varje tilläggsarbete och följt deras anvisningar. PH Nord har fakturerat makarna P. för tilläggsarbetena och senare krediterat 4 506 kr för arbete som ingått i grundarbetet. Överenskomna tilläggsarbeten framgår av fakturan.
Inför uppförandet av huset skickade makarna P. en offertförfrågan till olika byggfirmor. Deras krav var att huset skulle uppföras av en och samma näringsidkare genom totalentreprenad. De kom att ingå avtal om uppförande av huset med Byggcity såsom totalentreprenör. Inledningsvis hade Rojas Bygg, som brukar anlita Adams, fått en offertförfrågan. Bröderna Edwards Bygg hade kontaktat Adams för att anlita elfirman som underentreprenör om Rojas Bygg skulle få totalentreprenadavtalet. Massey ställföreträdare P.H. tog då kontakt med makarna P. med frågor om den tekniska specifikationen och informerade dem om det elsystem, KNX, som han kunde leverera. Makarna P. blev intresserade av KNX. När P.H.fått information om att Rojas Bygg inte längre var aktuell som entreprenör tog han själv kontakt med makarna P. och skickade dem en offert. Makarna P. var därvid tydliga med att arbetet skulle utföras inom Miller totalentreprenad och uppmanade därpå Byggcity att anlita Adams som underentreprenör. Adams fakturerade Byggcity för grundarbetet och makarna P. erlade full betalning till Byggcity.
Utöver grundarbetet har makarna P. gjort tilläggsbeställningar som inte ingick i den ursprungliga offerten. Då beställningarna gjordes påtalade de att de inte skulle acceptera merkostnader utan att få tydlig information. Vissa beställningar gjordes till P.H. eftersom det var enklast så. Makarna P. har erlagt full betalning för tilläggsarbetena till PH Nord med 16 090 kr inklusive moms, bortsett från 6 500 kr för fjärrstyrning av bastuaggregatet. Följande tilläggsbeställningar har gjorts. Installation och utrustning av fjärrstyrning till bastuaggregatet, 22 lampor, så kallade downlights, två eller tre högtalaruttag och tre utomhusarmaturer. Vissa downlights, högtalaruttag och utomhusarmaturer ingick också i grundarbetet. Överenskommet pris för fjärrstyrningen till bastuaggregatet var 6 500 kr, inklusive moms, för utrustning och arbete. För downlights var överenskommet pris 500 kr per lampa, exklusive moms, för material och arbete och för högtalaruttag var överenskommet pris 1 621,50 kr, exklusive moms, för material och arbete. Kostnaden för arbete var inte överenskommet men de vitsordar en timmes arbete. Avseende ytterbelysningen, material och installation av armaturer, var inget pris överenskommet men de vitsordar 3 751 kr för material och en timmes arbete. Efter att makarna P. bestritt fakturan hotade Adams med indrivningsåtgärder varför makarna P. omgående betalade 16 090 kr för tilläggsarbetena med undantag för fjärrstyrningen till bastuaggregatet som inte fungerade. De innehåller ersättning till Byggcity på grund av en rad fel i besiktningsprotokollet som inte åtgärdats. Vidare har de en fordran på Byggcity för dröjsmålsvite enligt entreprenadkontraktet.
P.H. har lämnat uppgifter i allt väsentligt i enlighet med vad Adams anfört i sak samt därutöver i huvudsak berättat följande. Hans första samtal med makarna P. rörde den tekniska specifikationen av elarbeten för det fall Rojas Bygg skulle anlitas som entreprenör. En vecka senare kontaktade M.P. honom och berättade att Byggcity anlitats som entreprenör. Eftersom makarna P. var intresserade av det elsystem som han kunde leverera uppmanade han M. P. att fråga Byggcity om de kunde anlita Adams. Byggcity brukar anlita en annan elfirma och var till en början motvilliga. På makarna P:s begäran skickade han sedan, utan Miller inblandning, en offert till dem som de godkände per e-post. Något skriftligt avtal upprättades aldrig. När byggnationen av huset börjat träffade han makarna P. på plats och de gick tillsammans igenom vad som skulle göras. Han hade ingen kontakt med Byggcity i det skedet och har överhuvudtaget haft lite med Byggcity att göra. Då grundarbetet skulle faktureras ville makarna P. att det skulle ske genom Byggcity, vilket han ifrågasatte. Han talade med Byggcity som gick med på lösningen varpå Byggcity betalade PH Nord för det utförda grundarbetet. Varför kostnaden enligt Massey offert överensstämmer med Miller kalkyl vet han inte. Byggcity måste ha fått den uppgiften från makarna P. När grundarbetet var slutfört ville makarna P. göra tilläggsbeställningar. På plats kom de överens om vad som skulle göras. För fjärrstyrning av bastuaggregatet var de ense om ett pris på 6 500 kr för utrustningen; arbete var inte inkluderat i priset. Avseende ytterbelysningen har Adams tagit betalt för sex timmars arbete vilket var mindre tid än vad det faktiskt tog att installera lamporna. Han har själv lyckats att fjärrstyra bastuaggregatet från sitt hem i Kallax. Felet som görs gällande beror på en inställning i makarna P:s router.
Makarna P. har lämnat uppgifter i allt väsentligt i enlighet med vad de anfört i sak samt därutöver i huvudsak berättat följande. Under hela processen har det uteslutande varit tal om att uppförandet av huset skulle ske genom totalentreprenad. Eftersom de var intresserade av det elsystem som Adams kunde leverera uppmanade de Byggcity att anlita Adams som underentreprenör. De var från början tydliga med att påtala att det rörde sig om totalentreprenad med Byggcity som totalentreprenör. De ingick därför aldrig själva något avtal med PH Nord. När grundarbetet slutförts gjorde de några tilläggsbeställningar. Extra högtalaruttag i vardagsrum och kök installerades efter att Adams hade kontaktat dem och frågat om de inte skulle ha fler utöver dem som redan installerats. M. P. tog beslutet på stående fot. I det skedet diskuterade de aldrig kostnaden. Vidare beställde de extra utomhusarmaturer. Ersättning för en timmes arbete bedömde de vara rimligt med hänsyn till att lamporna sitter nära varandra och kan nås från marken samt att de lampor som ingick i grundarbetet, ett tjugotal stycken varav några sitter högt upp på fasaden, hade installerats på en dag. De beställde också extra fönsterbelysning, downlights. Efter diskussioner med P.H. kom de överens om ett pris på 500 kr per downlight, exklusive moms, för material och arbete. Totalt beställde de 22 extra downlights. Eftersom det ingick sju downlights i grundarbetet som aldrig installerats gjorde de ett avdrag på 3 500 kr. Fjärrstyrningen av bastuaggregatet var också en tilläggsbeställning. Själva aggregatet hade levererats av Byggcity. Överenskommet pris för fjärrstyrningen var 6 500 kr, inklusive moms, för utrustning och installation. Något annat pris var det aldrig tal om. Vid slutbesiktningen fungerade fjärrstyrningen inte. När P.H. kom dit och visade med sin telefon fungerade det. M. P. lyckades även att fjärrstyra bastun från Stockholm. Efter årsskiftet, första gången de i praktiken skulle använda fjärrstyrningen, fungerade den dock inte. De reklamerade felet till P.H. när de mottagit den omstämda fakturan. Tre personer var hemma hos dem för att försöka lösa problemet, bland andra Oliver som konstaterade att felet berodde på en inställning i KNX-servern som levererats av Adams.
N.L.¸ som är representant för Byggcity, har i huvudsak berättat följande. I makarna P:s entreprenad ingick uppförande av ett bostadshus. Entreprenaden var en totalentreprenad och omfattade, utöver själva byggnationen, vvs- och markarbeten. Elarbeten var inte en del av entreprenaden. Eftersom Byggcity brukar anlita en annan elfirma upphandlade makarna P. själva Adams. Byggcity har aldrig ingått något avtal om elarbeten med PH Nord. Kostnaderna för Massey elarbeten, grundarbetet, framgår ur bilagan till entreprenadavtalet ABS 90. Det var en uppgift som Byggcity hade fått av makarna P. och därför upptogs i kalkylen. Att Byggcity tog betalt av makarna P. för de utförda elarbetena berodde endast på att makarna P. ville ha det så. Han var närvarande vid besiktningarna av huset. Han minns inte om han var närvarande vid byggsamrådet på kommunen.
S.O. har i huvudsak berättat följande. Han är besiktningsman och utförde besiktningen av makarna P:s hus. Eftersom det bara fanns ett kontrakt, som han själv tagit del av, var det enligt hans uppfattning fråga om en totalentreprenad. Vid slutbesiktningen av huset var totalentreprenörens representant N.L. och makarna P. närvarande. Han gjorde en hel del anmärkningar i besiktningsprotokollet, bland annat var det fel på handdukstorken på badrummet. I protokollet angav han Byggcity som ansvarig för felet. I övrigt gjorde han ingen besiktning av elinstallationerna i fastigheten.
Tingsrätten ska inledningsvis pröva om konsumenttjänstlagens särskilda bestämmelser om småhusentreprenad är tillämpliga i målet. Av 1 § andra stycket i den lagen framgår att en första förutsättning för att en viss tjänst ska anses som en småhusentreprenad är att arbetet avser ett en- eller tvåbostadshus. En andra förutsättning är att arbetet avser uppförande eller tillbyggnad av en sådan byggnad. Om resultatet av arbetet kommer att vara ett nytt hus, är det enligt förarbetena till bestämmelserna (prop. 2003/04:45 s. 131) fråga om ett uppförande. Lagens bestämmelser om småhusentreprenader är tillämpliga även på s.k. delentreprenader. Om ett småhus uppförs av flera näringsidkare som var och en har ett särskilt avtal med konsumenten, är lagens bestämmelser om småhusentreprenader således tillämpliga på varje sådant avtal. Är det fråga om en delad entreprenad, måste varje avtal bedömas för sig.
Utredningen i målet visar att makarna Steele varit angelägna om en totalentreprenad med Byggcity och att de aktivt verkat för att Adams skulle anlitas av Byggcity som underentreprenör. Det förhållandet att Adams fakturerat Byggcity beträffande grundarbetena och att Byggcity i sin tur fakturerat makarna P. för dessa arbeten talar med viss styrka för att Adams verkligen varit underentreprenör. Nu angivna förhållanden torde säkerligen också ha bibringat makarna P. föreställningen att Adams varit underentreprenör i förhållande till Byggcity. Förhören med P.H. och N.L. har dock entydigt utvisat att Adams och Byggcity inte träffat någon överenskommelse om att Adams skulle vara underentreprenör i förhållande till Byggcity. Vid sådant förhållande kan Massey åtagande gentemot makarna P. inte anses ha ingått i det entreprenadavtal makarna Wright träffat med Byggcity.
Detta innebär emellertid inte att konsumenttjänstlagens särskilda regler för småhusentreprenad inte kan vara tillämpliga i förhållandet mellan makarna P. och Adams. Som framgått ovan är de angivna reglerna tillämpliga dels vid totalentreprenad, dels vid s.k. delade entreprenader. Eftersom elarbetena inte har ingått i Miller åtagande gentemot makarna P. bör det avtal som träffats mellan makarna P. och Adams bedömas som en delentreprenad. Tingsrätten finner därför att konsumenttjänstlagens särskilda regler för småhusentreprenad i och för sig är tillämpliga på avtalet avseende grundarbeten mellan makarna P. och Adams.
Tingsrätten har härefter att överväga om dessa regler ska tillämpas även beträffande de tilläggsarbeten PH Nord utfört på makarna P:s fastighet. En allmän utgångspunkt bör enligt tingsrättens mening vara att tilläggsarbeten som tidsmässigt och funktionellt har ett tydligt samband med ett tidigare ingånget entreprenadavtal bör anses ingå i entreprenaden. Praktiskt sett bör detta innebära att arbeten - utöver grundarbetena enligt ingånget entreprenadkontrakt - som skett i anslutning till uppförandet av huset och som har en sådan karaktär att de framstår som ett led i färdigställandet av huset bör anses ingå i entreprenaden. En sådan ordning synes dessutom vara ändamålsenlig utifrån de motiv som bär upp den aktuella lagstiftningen. Här kan tilläggas att det utifrån ett systematiskt synsätt framstår som klart otillfredsställande om olika regler skulle gälla för olika moment i en entreprenörs åtagande i nu aktuellt sammanhang.
De tilläggsarbeten det är fråga om i målet har kommit till utförande i nära anslutning till grundarbetena enligt entreprenadkontraktet och har sådan karaktär som angetts ovan. Utredningen visar också att alla tilläggsarbeten utförts innan makarna Wright flyttade in i huset. Vid dessa förhållanden finner tingsrätten att även de aktuella tilläggsarbetena ska omfattas av konsumenttjänstlagens särskilda regler för småhusentreprenader. 51 § konsumenttjänstlagen innehåller en bevisbörderegel innebärande att vad konsumenten påstår att parterna har avtalat, ska läggas till grund för bedömningen av parternas förpliktelser om inte annat framgår av skriftligt avtal eller omständigheterna i övrigt. Denna regel gäller dock endast beträffande villkor som avser arbetets omfattning, priset och beräkningen av priset, tiden för betalningen och tiden för arbetets avslutande. Enligt förarbetena är regelns syfte att främja användandet av skriftliga kontrakt. Det förutsätts att näringsidkaren kan bryta presumtionen genom att visa upp ett kontrakt, eller annan dokumentation, där den aktuella frågan regleras. Den kan också brytas genom annat slag av utredning eller därför att konsumentens påstående framstår som uppenbart orimligt. I normala fall bör dock den eventuella bristen på en tydlig skriftlig reglering av prisfrågan falla tillbaka på näringsidkaren. Bestämmelserna i prisinformationslagen (2004:347) får då betydelse. I den lagen sägs att prisinformation ska lämnas när en näringsidkare tillhandahåller bestämda produkter och vara korrekt och tydlig.
Makarna P. har påstått att parterna träffat en överenskommelse om priset för de i målet aktuella tilläggsarbetena och de har till PH Nord betalat denna summa (med avdrag för den del av beloppet som avser fjärrstyrning av bastuaggregat). Enligt tingsrättens bedömning har PH Nord inte förmått förebringa sådan utredning som bryter bevispresumtionen i 51 § konsumenttjänstlagen och vad som förekommit i målet föranleder inte heller bedömningen att makarna P:s påstående angående det avtalade priset framstår som uppenbart orimligt. Tingsrätten finner således att makarna P:s påstående angående priset för de utförda tjänsterna ska läggas till grund för bedömningen.
De bedömningar tingsrätten gjort enligt ovan medför sammantaget att käromålet ska ogillas.
PH Nord yrkade att hovrätten skulle bifalla bolagets vid tingsrätten förda talan.
Makarna P. motsatte sig ändring.
Hovrätten (hovrättsråden Dunn, Hall och Lopez, referent, samt tf. hovrättsassessorn Torres) fastställde i dom den 30 juni 2014 tingsrättens domslut och anförde följande.
Hovrätten har inledningsvis att pröva om det, som Adams har påstått men som makarna P. har bestritt, mellan parterna har ingåtts ett avtal om utförande av vissa tilläggsarbeten avseende elinstallationer. PH Nord har inte åberopat någon annan grund för sin talan. Om ett sådant avtal har ingåtts ska hovrätten därefter pröva vilken betalningsskyldighet som i anledning av avtalet och övriga omständigheter åvilar makarna P.. Om något sådant avtal inte har ingåtts ska Massey talan ogillas.
PH Nord har bevisbördan för att det mellan parterna ingåtts ett avtal rörande de omtvistade tilläggsarbetena. Det kan inledningsvis konstateras att makarna P. vid direkta kontakter med företrädare för PH Nord diskuterat omfattning och pris rörande elinstallationer avseende dels vissa grundarbeten, dels de omtvistade tilläggsarbetena. Det är vidare ostridigt att Adams också utfört elinstallationer inom ramen för såväl grund- som tilläggsarbetena. Dessa förhållanden talar i och för sig för att parterna träffat avtal med varandra i båda dessa delar.
Makarna P. har emellertid invänt att de träffat avtal med Byggcity i Luleå AB (härefter Byggcity) om totalentreprenad, att Byggcity i sin tur anlitat Adams för utförande av såväl grund- som tilläggsarbeten och att PH Nord således är underentreprenör till och avtalspart med Byggcity. PH Nord har förnekat detta. Fråga uppkommer således om vilken betydelse parternas relationer med Byggcity har för bedömningen.
I likhet med tingsrätten anser hovrätten att utredningen visar att makarna Wright varit angelägna om en totalentreprenad med Byggcity och att de aktivt verkat för att Adams skulle anlitas av Byggcity som underentreprenör. Det framgår av förhöret med J.P. att det varit viktigt, bl.a. av garantiskäl, att entreprenaden skulle utföras i totalentreprenad med en enda avtalspart för makarna P. Av förhören med makarna P., P.H. och N.L. har framkommit att Byggcity vanligtvis anlitade en annan elinstallatör och helst inte ville frångå den ordningen. Av förhören med makarna P. och P.H. har framkommit att P.H.var medveten om detta förhållande och att han uppmanade makarna P. att gentemot Byggcity stå på sig angående önskemålet om elinstallatör.
Det har således stått klart för PH Nord att dess inblandning i projektet varit föremål för särskilda diskussioner mellan makarna P. och Byggcity. Enligt hovrättens mening har PH Nord under sådana förhållanden haft särskild anledning att närmare undersöka vilken roll Adams skulle komma att ha i entreprenaden.
Trots att makarna P. känt sig tvungna att betala visst belopp direkt till PH Nord talar den omständigheten att grundarbetena fakturerats Byggcity starkt för att avtalsförhållandena varit som makarna P. påstått. En sådan bedömning får också stöd av att det fakturerade och betalade beloppet överensstämmer med Massey offert och Miller kalkyl. Beloppet ingår dessutom i det fasta pris som framgår av det mellan makarna P. och Byggcity den 18 april 2011 träffade avtalet om entreprenad. Detta kontrakt omfattar genom hänvisning till förfrågningsunderlaget installation av elektrisk utrustning. Visserligen har till uppdraget fogats en ”klargörande specifikation” men mot bakgrund av det ovan anförda, den utformning denna handling erhållit samt det förhållandet att specifikationen anger att fråga är om en ”hel entreprenad”, kan handlingen inte anses tyda på en gemensam partsavsikt att ändra det förhållandet att elinstallationerna ska ingå i entreprenaden. Vidare benämns entreprenaden i kontrollplanen ”totalentreprenad” med bland annat PH Nord som underentreprenör samt benämns även i ett besiktningsprotokoll som ”totalentreprenad”.
Även med beaktande av vad som anförts i fråga om tidpunkten för tilläggsarbetena, anser hovrätten att de nu anförda förhållandena innebär att makarna P. haft fog för sin uppfattning att de träffat ett avtal om totalentreprenad med Byggcity och att Adams anlitats som underentreprenör till Byggcity. I förening med makarnas egna uppgifter är det också visat att de vid sina kontakter med PH Nord inte har haft för avsikt att med Adams som avtalspart ingå avtal rörande tilläggsarbetena.
Mot P.H:s och N.L:s samstämmiga uppgifter i denna del är det visserligen inte visat att Adams och Byggcity ingått något avtal som innebär att Adams faktiskt varit underentreprenör till Byggcity, men detta förhållande utesluter emellertid inte att det inte heller mellan makarna P. och Adams träffats något avtal.
Sammanfattningsvis anser hovrätten att makarna P. haft fog för uppfattningen att Adams utförde tilläggsarbetena med Byggcity som avtalspart, samtidigt som det förekommit omständigheter som gett PH Nord anledning att närmare undersöka makarna P.s vilja att träffa avtal med Adams.
Mot bakgrund av det anförda och med beaktande av den syn som i lagstiftningen råder på förhållandet mellan näringsidkare och konsumenter är det i frånvaro av ett skriftligt avtal eller annat som tydligt utvisar en gemensam partsvilja, inte styrkt att det mellan parterna i detta mål träffats något avtal rörande tilläggsarbetena. Makarna P. kan därför inte åläggas att till PH Nord betala ytterligare belopp.
Tingsrättens domslut ska därför fastställas.
Hovrättens dom meddelad: den 30 juni 2014.
Mål nr: T 939-13.
Lagrum: 1 § konsumenttjänstlagen (1985:716).
Litteratur: prop. 2003/04:45 s. 131.