En innehavare av ett femårigt EES-tillstånd, vars tillstånd löpt ut efter det att rörlighetsdirektivet (direktiv 2004/38/EG) genomförts i svensk rätt, har bedömts ha permanent uppehållsrätt.
Den 13 november 2007 ansökte A om uppehållstillstånd. Till stöd för sin talan anförde A att han sedan 2002 levt med sin danska maka, B. Även om de separerade år 2006 hade de därefter kontinuerlig kontakt och de ansökte aldrig om äktenskapsskillnad. De var sedan maj 2008 åter ett par och hans maka hade återigen för avsikt att bosätta sig i Sverige. Han hade sedan ankomsten till Sverige år 2002 varit mån om att integreras i det svenska samhället och hade, med undantag för tre månader, arbetat. Enligt hans maka var han mycket väl anpassad till den skandinaviska livsstilen och skulle därmed få svårt att återvända till det tidigare hemlandet.
Av ärendet framgick att A:s maka registrerats som utvandrad från Sverige den 16 september 2005 samt att en dansk separationsbevilling avseende A och makan utfärdats den 7 december 2006.
Migrationsverket avslog A:s ansökan den 21 juli 2008 och anförde i huvudsak följande. A:s före detta maka är inte längre bosatt i Sverige och A skulle därför inte ha beviljats ett förlängt s.k. EES-tillstånd enligt de tidigare gällande reglerna för EES-tillstånd. Hans tidigare EES-tillstånd utgör inte någon presumtion för fortsatt uppehållstillstånd i Sverige. Redan det faktum att hans före detta maka är bosatt i Danmark gör att hans anknytning måste anses vara starkare dit än till Sverige. Hans anställningar i Sverige har endast varit av tillfällig karaktär och de har inte heller tidsmässigt varit sådana att de kunnat läggas till grund för uppehållstillstånd. Inte heller i övrigt förelåg skäl för uppehållstillstånd. Migrationsverket beslutade att avslå A:s ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd och att han skulle utvisas ur Sverige.
A överklagade beslutet till migrationsdomstolen och vidhöll där sin talan samt anförde i huvudsak följande. Förhållandet med den danska makan har upphört. Sedan även de förhållanden som därefter åberopats till stöd för anknytningen upphört har han numera ett nytt förhållande. Detta är seriöst och uppehållstillstånd på grund av denna anknytning bör därför beviljas.
Migrationsverket bestred bifall till överklagandet. Till stöd för bestridandet anförde verket i huvudsak följande. A har tidigare åberopat anknytning med hänvisning till flera olika kvinnor. Han är dock fortfarande folkbokförd på samma adress som tidigare. Det nu åberopade förhållandet framstår inte som seriöst.
Länsrätten i Skåne län, migrationsdomstolen (2009-09-21, ordförande Guzman samt tre nämndemän), avslog överklagandet i dess helhet och anförde i huvudsak följande. Oavsett om förhållandet framstår som seriöst eller inte, har det inte framkommit något som visar att A skulle få svårigheter eller drabbas av betydande kostnader av att återvända till hemlandet och därifrån ansöka om uppehållstillstånd grundat på anknytningen. Det kunde därmed skäligen krävas att A återvände till hemlandet eller något annat land för att där lämna in sin ansökan om uppehållstillstånd. Inte heller andra skäl för uppehållstillstånd förelåg.
A överklagade migrationsdomstolens dom till Migrationsöverdomstolen och yrkade att han skulle beviljas permanent uppehållstillstånd.
Till stöd för sin talan anförde A bl.a. följande. Han levde tillsammans med sin danska maka till november 2006. De hade därefter ett förhållande som varade från och till under en längre period. Vid ansökan om förlängning av ett EES-tillstånd måste hänsyn tas till den faktiska vistelsetidens längd. Hans vistelse i Sverige har skett i den ålder då man etablerar sig på arbetsmarknaden och han har dessutom funnit en ny livspartner här. Han har anpassat sig både socialt och språkligt till svenska förhållanden och har mentalt ställt in sig på en framtid här. Han har inget att återvända till i Gambia och det skulle framstå som stötande för den allmänna rättskänslan och strida mot humanitetens krav att inte bevilja honom fortsatt uppehållstillstånd.
Migrationsverket bestred bifall till överklagandet. Som grund för sin talan anförde verket bl.a. följande. Den 30 april 2006 trädde rörlighetsdirektivet i kraft. A:s EES-tillstånd löpte ut den 18 december 2007. Eftersom han hade separerat från sin hustru då rörlighetsdirektivet trädde i kraft kan han inte anses ha permanent eller bibehållen uppehållsrätt i Sverige.
Kammarrätten i Stockholm, Migrationsöverdomstolen (2010-06-02, Randolph, Lopez och Kane, referent), yttrade:
A beviljades den 18 december 2002 ett femårigt s.k. EES-tillstånd med stöd av 3 kap. 5 b § i dåvarande utlänningsförordningen (1989:547). Han beviljades tillståndet då han vid ansökningstillfället var gift med EES-medborgaren B.
Med anledning av genomförandet av rörlighetsdirektivet upphörde bestämmelserna om EES-tillstånd och ersattes av bestämmelser om uppehållsrätt och permanent uppehållsrätt. De nya bestämmelserna trädde i kraft den 30 april 2006.
Vid genomförandet av rörlighetsdirektivet konstaterades att en innehavare av ett EES-tillstånd som uppfyller kravet på fem års hemvist i Sverige efter genomförandet av direktivet skulle komma att ha permanent uppehållsrätt i Sverige (prop. 2005/06:77 s. 180).
Migrationsöverdomstolen gör följande bedömning.
Det är i målet ostridigt att A har haft ett femårigt EES-tillstånd i Sverige som löpt ut efter det att rörlighetsdirektivet genomförts i svensk rätt. Av målet framgår vidare att A har haft sin hemvist i Sverige sedan 2002 och att han således uppfyller kravet på fem års hemvist här. Mot bakgrund av nyss återgivet förarbetsuttalande bedömer Migrationsöverdomstolen att A har permanent uppehållsrätt. Underinstansernas avgöranden ska därför upphävas, utom i den del som avser ersättning till offentligt biträde.
Migrationsöverdomstolens avgörande. Migrationsöverdomstolen upphäver Migrationsverkets beslut den 21 juli 2008 och migrationsdomstolens dom - utom såvitt avser fastställande av ersättning i domen till offentligt biträde - samt konstaterar att A har permanent uppehållsrätt.