Ett airsoftvapen har inte ansetts utgöra ett effektbegränsat skjutvapen som omfattas av vapenlagen då det inte varit utrett att det har en anslagsenergi på minst 0,2 joule.
Åklagaren väckte åtal mot L.E. för vapenbrott, ringa brott, enligt följande gärningsbeskrivning.
L.E. har innehaft en soft airgun utan att ha rätt till det. Det var den 4 maj 2021 på – – – skolan, – – –, Munkedal, Munkedals kommun.
L.E. begick gärningen med uppsåt eller av oaktsamhet.
Lagrum: 9 kap. 1 § andra stycket vapenlagen (1996:67).
Tingsrätten (rådmannen Bryant med tre nämndemän) anförde i dom den 26 oktober 2021 följande.
L.E. har bestritt ansvar för brott och framhållit att han inte kände till att det krävdes tillstånd för att inneha den här typen av vapen. Likaså har han lyft fram att vapnet inte har provskjutits och att det därför inte närmare går att uttala sig om dess beskaffenhet.
Av L.E:s egna uppgifter framgår att han innehaft ett airsoftvapen utan tillstånd den aktuella dagen. Nu aktuellt vapen är typiskt sett ett s.k. effektbegränsat vapen. Vapnet har inte provskjutits. Det finns dock en notering på vapnet som anger att anslagsenergin är upp till 0,5 joule. Även om någon provskjutning inte har genomförts finns det enligt tingsrättens synsätt inte skäl att tro att vapnets anslagsenergi väsentligt avviker från angivet mått genom att vara avsevärt lägre och understiga 0,2 joule och därmed vara ett ofarligt leksaksvapen som faller utanför vapenlagens reglering (jfr NJA 2019 s. 399). Vid denna bedömning är vapnet tillståndspliktigt för den som är under 18 år. L.E. saknar tillstånd – – –. L.E. har inte undersökt vilka regler som gäller för innehav av airsoftvapen. Hans villfarelse kring gärningens tillåtlighet kan emellertid inte sägas vara uppenbart ursäktlig. Åtalet för uppsåtligt brott är styrkt. Gärningen är att bedöma som åklagaren gjort.
Påföljden bestäms till dagsböter.
Tingsrätten dömde L.E. enligt 9 kap. 1 § andra stycket vapenlagen (1996:67) för vapenbrott, ringa brott, till 30 dagsböter om 50 kr.
L.E överklagade och yrkade att hovrätten skulle ogilla åtalet eller i vart fall mildra påföljden.
Åklagaren motsatte sig att tingsrättens dom ändrades.
Hovrätten tog del av samma muntliga och skriftliga bevisning som tingsrätten. I hovrätten hördes som nytt vittne kriminalteknikern T.K.
Hovrätten (hovrättsråden Harris, Gonzalez och Rowe) anförde följande i dom den 26 oktober 2021.
Som tingsrätten anfört är det genom den av åklagaren åberopade utredningen visat att L.E., – – –, innehaft det aktuella airsoftvapnet på – – –skolan i Munkedal den 4 maj i år.
Den fråga som hovrätten huvudsakligen har att ta ställning till är om det är utrett att airsoftvapnet har en anslagsenergi på minst 0,2 joule och därmed ska anses utgöra ett effektbegränsat skjutvapen som omfattas av vapenlagen på sätt som åklagaren gjort gällande.
Vapenlagen kriminaliserar bl.a. innehav av sådana skjutvapen som innehavaren inte har tillstånd till. (Se 9 kap. 1 §.) Skjutvapen definieras i 1 kap. 2 § som vapen med vilka kulor, hagel, harpuner eller andra projektiler kan skjutas ut med hjälp av krutladdningar, kolsyreladdningar, komprimerad luft eller andra liknande utskjutningsmedel. Definitionen är tänkt att omfatta föremål som enligt vanligt språkbruk kan anses vara skjutvapen. Utanför definitionen faller föremål som i och för sig efterliknar vapen men som är leksaker av uppenbart ofarlig natur.
Vapenlagstiftningen skiljer på ordinära skjutvapen och på sådana som har begränsad effekt. Ett kolsyre- eller fjädervapen eller ett vapen med annat liknande utskjutningsmedel ska under vissa omständigheter anses ha begränsad effekt (se närmare 1 kap. 2 § vapenförordningen 1996:70). För denna typ av effektbegränsade vapen gäller inte samma krav beträffande tillstånd och innehav. För den som inte har fyllt 18 år krävs dock som regel tillstånd för att få inneha ett effektbegränsat skjutvapen (jfr 2 kap. 1 § andra stycket vapenlagen).
I vapenlagstiftningen finns det inte angivet någon nedre gräns för när anslagsenergin ska anses vara på en så låg nivå att det inte längre är fråga om ett skjutvapen som omfattas av vapenlagen. Högsta domstolen har i rättsfallet NJA 2019 s. 399 uttalat att airsoftvapen där anslagsenergin är minst 0,2 joule måste anses utgöra ett effektbegränsat skjutvapen enligt vapenlagen. Motsatsvis medför detta att airsoftvapen som har en anslagsenergi understigande 0,2 joule inte ska anses utgöra skjutvapen enligt vapenlagen.
Åklagaren har till stöd för sitt påstående att det airsoftvapen som L.E. innehade är ett effektbegränsat skjutvapen som omfattas av vapenlagen åberopat ett PM rörande undersökning av det aktuella airsoftvapnet samt kriminalteknikern T.K:s uppgifter. Det framgår av dessa uppgifter att det inte företagits någon provskjutning av airsoftvapnet. Det har inte heller framkommit uppgifter om att Forensiska sektionen företagit provskjutningar av andra airsoftvapen av samma märke och modell, som enligt T.K. ska vara vanligt förekommande, och om det i så fall kunnat göras iakttagelser av vilken anslagsenergi dessa vanligtvis har. T.K. har inte heller kunnat uttala sig om det aktuella airsoftvapnet var funktionsdugligt.
Vid dessa förhållanden medger inte den föreliggande utredningen hovrätten att dra en tillräckligt säker slutsats om vilken anslagsenergi det aktuella airsoftvapnet har. Det kan sålunda inte uteslutas att dess anslagsenergi understiger 0,2 joule. Att det på airsoftvapnets mantel står att maxeffekten uppgår till 0,5 joule medför ingen annan bedömning. Det är därmed inte visat att det airsoftvapen som L.E. innehade på – – – skolan i Munkedal den 4 maj i år utgör ett sådant effektbegränsat skjutvapen som omfattas av vapenlagen. Åtalet ska därför ogillas. Tingsrättens dom ska ändras i enlighet härmed.
Hovrätten upphävde tingsrättens dom och ogillade åtalet.