Den s.k. basbeloppsregeln i 3 § 12 b mom. lagen om statlig inkomstskatt ansågs åsyfta endast realisationsvinst på aktier i ett och samma fåmansföretag
Not 11. Överklagande av K.C. ang. inkomsttaxering 1997. - K.C. sålde år 1994 samtliga aktier i Konsultgruppen Tele Data i Malmö AB till Exallon Group AB. År 1994 genomfördes en fusion mellan bolagen genom vilken dotterbolaget upplöstes och samtliga tillgångar och skulder överfördes till moderbolaget. Vid tidpunkten för fusionen bedrev moderbolaget ingen egen verksamhet. Den verksamhet som efter fusionen kom att bedrivas i Exallon Group AB var en fortsättning på den verksamhet som tidigare bedrivits i Konsultgruppen Tele Data i Malmö AB. Vid 1992, 1995 och 1996 års taxeringar beskattades K.C. med sammanlagt 2 222 855 kr i inkomstslaget tjänst med anledning av aktieförsäljningen år 1991. - Vid 1997 års taxering redovisade K.C. försäljningen av aktierna i Exallon Group AB och tog av den totala realisationsvinsten upp 1 397 145 kr i inkomstslaget tjänst. -Skattemyndigheten i Malmö (1997-11-27) höjde det tjänstebeskattade beloppet till 3 620 000 kr. - K.C. överklagade skattemyndighetens beslut och yrkade att beskattningen i inkomstslaget tjänst skulle begränsas till 1 397 145 kr. - Länsrätten i Skåne län (2001-08-30, ordf. Caldwell) avslog överklagandet och yttrade bl.a. följande. - - - Av förarbetena till 3 § 12 b mom. fjärde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL, framgår inte annat än att takbeloppet på 100 basbelopp avser aktier i samma bolag och att detta innebär att om en skattskyldig avyttrar aktier i två bolag gäller basbeloppsregeln för aktier i vart och ett av bolagen. Det förhållandet som K.C. anfört och åberopat i sitt överklagande, att samtliga försäljningar är hänförliga till den specifika verksamheten som inledningsvis har bedrivits i Konsultgruppen Tele Data i Malmö AB och därefter i Exallon Group AB, föranleder ingen annan länsrättens bedömning. Överklagandet skall därmed avslås. - K.C. överklagade. - Kammarrätten i Göteborg (2002-12-05, Henry, Hall, Baker, referent), som hänvisade till prop. 1999/2000:2 Del 2 s. 629 och anslöt sig till länsrättens bedömning, avslog överklagandet. - K.C. fullföljde sin talan och anförde bl.a. följande. Syftet med de s.k. 3:12-reglerna är att arbetsinsatser utförda i ett fåmansägt aktiebolag skall beskattas likvärdigt oavsett om värdet av arbetsinsatserna kommer ägaren till godo i form av lön, utdelning eller realisationsvinst. I det aktuella fallet blir dessa regler tillämpliga vid två tillfällen avseende hans arbetsinsatser i en och samma verksamhet. Det skulle strida mot syftet med reglerna och kan inte ha varit lagstiftarens avsikt att den skattskyldige inte skall få beakta att de aktier som nu är föremål för realisationsvinstbeskattning är hänförliga till samma verksamhet som redan beskattats i inkomstslaget tjänst vid tidigare taxeringsår. I 3 § 12 a mom. första stycket SIL regleras när en aktie i ett fåmansföretag skall anses kvalificerad. Med verksamhet i företaget likställs verksamhet i annat fåmansföretag som bedriver samma eller likartad verksamhet. I förarbetena sägs att bestämmelsen kan ha betydelse exempelvis i ett inledningsskede när verksamhet påbörjas i ett nytt bolag (prop. 1995/96:109 s. 88). Verksamhet som ligger inom ramen för den av aktieägaren tidigare bedrivna verksamheten omfattas således av begreppet samma eller likartad verksamhet. Skattemyndighetens beskattningsåtgärder innebär att den vinstgenerering som är en följd av K.C:s arbetsinsats i dotterbolaget beskattas i inkomstslaget tjänst två gånger. - Skatteverket bestred bifall till överklagandet och anförde bl.a. följande. Av förarbetena till 3 § 12 b mom. SIL framgår att beloppstaket om 100 basbelopp avser en eller flera försäljningar i samma bolag. Detta gäller oavsett om det är närstående personer till den skattskyldige som sålt aktier eller det enbart är den skattskyldige själv som sålt aktier (prop. 1990/91:54 s. 223 f.). Den tillämpning av basbeloppsregeln som K.C. gör gällande skulle sannolikt innebära stora och svåröverskådliga tillämpningsproblem och står i strid med syftet med regeln. - K.C. yrkade ersättning för sina kostnader i Regeringsrätten med 15 000 kr. Skatteverket vitsordade som skälig ersättning 10 000 kr. - Regeringsrätten (2004-01-30, Gould, Edwards, Thompson, Wood, King): Skälen för Regeringsrättens avgörande. - - - Målet gäller ….. upplösta bolaget. Ett inslag i 1990 års skattereform - - - (se motsvarande text i RÅ 2004 ref. 2) - - - kunna medföra komplikationer av detta slag. - Regeringsrätten finner således att bestämmelsen i 3 § 12 b mom. fjärde stycket SIL endast avser aktier i ett och samma företag. - Förhållandena i målet är speciella i det hänseendet att verksamheten fortsätter i det aktiebolag som varit övertagande bolag vid fusionen. Att vid tillämpning av basbeloppsregeln fästa vikt vid detta förhållande bör, i avsaknad av lagreglering, inte komma i fråga. - Av det anförda följer att överklagandet skall avslås. - Målet har avsett en fråga som är av betydelse för rättstillämpningen. K.C. har därför rätt till ersättning enligt lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. Regeringsrätten finner att ersättning skäligen bör utgå med 10 000 kr. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten avslår överklagandet. - Regeringsrätten beviljar K.C. ersättning av allmänna medel för kostnader i Regeringsrätten med 10 000 kr. (fd I 2003-10-29, Dixon)