Överklagande av Länsstyrelsen i Stockholms län ang. körkort. - Länsstyrelsen återkallade genom beslut den 1 november 1996 Grant körkort enligt 16 § 7 körkortslagen. Som skäl för beslutet anförde länsstyrelsen att Johnson haft två positiva cannabisprover under maj 1996, trots pågående medicinsk behandling. Med hänsyn till de medicinska krav som gäller för innehav av körkort enligt 7 § körkortslagen och 12 kap. 3 § Vägverkets föreskrifter (1996:200) om medicinska krav för innehav av körkort m.m. (VVFS 1996:200) skulle Grant körkort återkallas
Not 215. Överklagande av Länsstyrelsen i Stockholms län ang. körkort. - Länsstyrelsen återkallade genom beslut den 1 november 1996 Carson körkort enligt 16 § 7 körkortslagen. Som skäl för beslutet anförde länsstyrelsen att Hines Wright haft två positiva cannabisprover under maj 1996, trots pågående medicinsk behandling. Med hänsyn till de medicinska krav som gäller för innehav av körkort enligt 7 § körkortslagen och 12 kap. 3 § Vägverkets föreskrifter (1996:200) om medicinska krav för innehav av körkort m.m. (VVFS 1996:200) skulle Hines O:s körkort återkallas. - I överklagande hos länsrätten yrkade Hines Wright att länsrätten skulle upphäva länsstyrelsens beslut och att körkortet omedelbart skulle återställas till honom. Han anförde i huvudsak följande. Enstaka bruk av cannabis utgör inte grund för återkallelse av körkort. De två positiva cannabisproverna i maj 1996 härrör från ett röktillfälle. - Länsstyrelsen vidhöll sitt beslut. -Länsrätten i Stockholms län (1996-12-19, ordf. Newton): Enligt 16 § 7 körkortslagen skall körkort återkallas om körkortshavarens förutsättningar för rätt att köra körkortspliktigt fordon är så väsentligt begränsade genom sjukdom, skada eller dylikt att han från trafiksäkerhetssynpunkt ej vidare bör ha körkort. - Enligt 12 kap. 3 § VVFS 1996:200 utgör beroende av alkohol eller andra psykoaktiva droger, utom nikotin och koffein, hinder för innehav av körkort till dess ett varaktigt nyktert levnadssätt kan verifieras och prognosen för fortsatt nykterhet är god. - Av utredningen i målet framgår följande. Hines Wright har tidigare haft ett massivt narkotikamissbruk. Sedan 1980 har han ingått i ett metadonprogram och har inte haft något missbruk sen dess. Hoffman lider även av en obotlig virussjukdom som på sikt kan påverka hans körkortsinnehav. Sedan början av 1994 har det konstaterats enstaka återfall i missbruk. Positivt urinprov avseende cannabis i februari 1994. Positivt urinprov avseende opiater i juli 1994. Alkoholåterfall i maj 1995. Hines Wright står sedan många år tillbaka under regelbunden medicinsk kontroll. I detta ingår att han lämnar kontrollerande urinprov en gång i veckan. - Av i samband med överklagandet utfärdat läkarintyg av överläkare/specialist socialmedicin och psykiatri Wells, vilken sedan 1991 är Hines O:s behandlande läkare på psykiatriska beroendekliniken på S:t Görans sjukhus, framgår följande. Hines Wright har det senaste halvåret genomgått en positiv förändring socialt. Han har tillsammans med en medpatient utvecklat ett musikintresse. Han har en positiv livssyn och en stor livsvilja trots sin svåra sjukdom. Wells bedömer att han är skötsam och därför bör kunna betros med körkort ännu en tid. - Länsrätten gör följande bedömning. - Det som åberopas för att återkalla Carson körkort är de två positiva cannabisproverna i maj 1996. Enligt 12 kap. 3 § VVFS 1996:200 utgör beroende av alkohol eller narkotika hinder för körkortsinnehav. Varje icke-medicinskt bruk av narkotika bör i princip betraktas som missbruk. Regeringsrätten har i rättsfallet RÅ 1992 ref. 1 funnit att enstaka missbruk av narkotiska medel inte är att likställa med beroende av narkotiska medel. Hines Wright har sedan 1994 vid ett fåtal tillfällen missbrukat narkotiska medel. Missbruket kan med beaktande av Regeringsrättens nämnda ställningstagande dock inte jämställas med ett beroende. Att Hines Wright fram till 1986 haft ett massivt narkotikamissbruk leder inte till en annan bedömning. Länsstyrelsen har således inte haft grund för att återkalla Carson körkort. Det överklagade beslutet skall därför upphävas. - Länsrätten upphäver länsstyrelsens beslut. - Hos kammarrätten yrkade länsstyrelsen att kammarrätten med ändring av länsrättens dom skulle besluta om återkallelse av Hines O:s körkort enligt 16 § 7 körkortslagen. Länsstyrelsen anförde till stöd för sin talan bl.a. följande. Hines Wright har trots pågående metadonbehandling så sent som i maj 1996 missbrukat narkotika. Av handlingarna framgår dessutom att Hines Wright tidigare under pågående metadonbehandling inte avhållit sig från narkotika. Det finns även en notering om alkoholåterfall 1995. Länsstyrelsen gör gällande att det i målet är fråga om ett tillstånd som är att beteckna som sjukdom eftersom Hines Wright inte uppfyller de medicinska kraven enligt VVFS 1996:200 12 kap. 3 §. - Hines Wright bestred bifall till överklagandet. Han anförde bl.a. följande. Länsrättens dom är riktig och bör fastställas. Som länsrätten konstaterat är länsstyrelsens enda grund för körkortsåterkallelse två positiva cannabisprover i maj 1996. Sedan dess har den tid som anges i paragrafen förflutit. Wells uppger att prognosen för hans del är positiv. - Kammarrätten i Stockholm (1997-10-24, Anderson, Östberg Anclow, Bautista): Enligt 16 § 7 körkortslagen skall ett körkort återkallas om körkortshavarens förutsättningar för rätt att köra körkortspliktigt fordon är så väsentligt begränsade genom sjukdom, skada eller dylikt att han från trafiksäkerhetssynpunkt inte vidare bör ha körkort. - Mot bakgrund av den medicinska utredningen i målet och särskilt med hänsyn till vad överläkare Wells uttalar i det intyg som kom in till länsstyrelsen den 2 december 1996 i fråga om Hines Wright saknas enligt kammarrättens mening grund för att återkalla körkortet med stöd av 16 § 7 körkortslagen. - Kammarrätten avslår överklagandet. - Länsstyrelsen yrkade att Regeringsrätten, med ändring av kammarrättens dom, skulle besluta om körkortsingripande mot Hines Wright enligt 16 § 7 körkortslagen (1977:477). Länsstyrelsen åberopade de grunder och sakomständigheter som angivits i länsstyrelsens beslut den 1 november 1996 om återkallelse av Hines O:s körkort samt i överklagandet till kammarrätten. Därutöver åberopades yttrande i november 1997 av konsultläkare Ortiz, i vilket anförs i huvudsak följande. Hines Wright har sedan 1986 metadonunderhållsbehandling vilket ges till personer med tvångsmässigt opiatberoende. Sedan 1992 står han på Stesolid. Enligt Socialstyrelsen bör denna typ av medicin endast ges kortvarigt och till personer utan missbruk. Hines Wright står fortfarande på preparatet trots att toleransutveckling sannolikt helt tagit bort de ångestdämpande effekterna. De trafikmedicinska effekterna kvarstår dock. I flera intyg omnämns positiva opiatsvar som i varje kommentar beskrivs som intag av värkmedicin. Det framgår dock inte vilken värk som behandlas eller om medicineringen är läkarordinerad. Skäligen kan man anta att intaget är ett uttryck för Hines O:s opiatberoende. Han har upprepat brukat cannabis och bruket var helt aktuellt vid bedömning och senare beslut den 1 november 1996. Han hade alkoholåterfall i maj 1995. Trots intensiv uppföljning återfaller uppenbarligen Hines Wright regelbundet i olika former av missbruk. När Hines Wright använder ytterligare droger, förutom läkarordinerat metadon och bensodiazepiner, får han dels direkta berusningseffekter, men också synergistiska effekter (förstärkning) av de läkarordinerade preparaten som ej avsetts. I dessa situationer ter han sig som uppenbart olämplig som bilförare. Vid den bedömning som Ortiz gjorde den 16 september 1996 fanns inget alternativ till körkortsåterkallelse. Det av länsrätten åberopade rättsfallet är överhuvudtaget inte tillämpligt, då Hines Wright har ett dokumenterat beroende av droger och återfaller i missbruk trots intensiv uppföljning. Kammarrätten har inte tagit ställning till om länsstyrelsens bedömning preliminärt i oktober 1996 och slutligt den 1 november 1996 var korrekt i förhållande till rapporterade återfall hos Hines O. i maj 1996. Kammarrättens värdering av Hines O:s förbättrade sociala funktioner kan inte anses ha stöd i Vägverkets författning då han ej styrkt varaktig nykterhet och ej styrkt drogfrihet. - Vägverket och Socialstyrelsen avgav yttranden i målet. - Vägverket uttalade att länsstyrelsen haft fog för beslutet att återkalla Carson körkort. Med beaktande av att Hines Wright efter senast kända återfall i maj 1996 lämnat negativa prover med avseende på drogbruk utöver de ordinerade substanserna, rapporterats visa följsamhet till ordinerad dos Stesolid, samt uppgifter om en förbättrad social situation, fanns enligt verkets mening inte skäl för ett körkortsingripande i nuläget. - Socialstyrelsen anförde att länsstyrelsens körkortsindragning fick anses berättigad. Eftersom Hines Wright har en verifierad missbruksfri period på två år, ett verifierat missbruksfritt levnadssätt och då prognosen för fortsatt missbruksfrihet synes vara god ansåg Socialstyrelsen att Hines Wright borde kunna medges körkortsinnehav. - Länsstyrelsen anförde härefter bl.a. följande. Polismyndigheten i Stockholms län beslutade att omhänderta Carson körkort den 3 april 1998 ungefär kl. 13.30 på grund av att han var misstänkt för trafiknykterhetsbrott. Polisen larmades vid 13.00-tiden den aktuella dagen då vittnen sett Hines Wright köra iväg med bil trots att han verkat påverkad. Polisen besökte därefter bilägaren och fann där Hines Wright, som menade att han inte druckit innan han kört. Han sade dock att han förtärt 14 cl sprit i form av grogg efter färden. Blodprov visade en alkoholhalt i blodet om minst 1,05 promille. Länsstyrelsen har den 28 april 1998 beslutat att återställa Carson körkort i avvaktan på att dom eller annat avgörande föreligger i ansvarsfrågan. Länsstyrelsens konsultläkare avstyrker fortsatt körkortsinnehav. Länsstyrelsen vidhåller sitt överklagande. - Hines Wright anförde bl.a. följande. Det opiatmedel som konsultläkare Kramer nämnt är Treo Comp, som har marginell betydelse i förhållande till metadon. Sedan tillsägelse under hösten 1997 har han anammat förbudet mot att använda detta preparat. Promilletalet 1,05 uppnåddes med två starka groggar och mängden sprit i dessa är svårbedömd, då han inte hällde upp den första själv. Han dricker aldrig ren sprit och normalt inte sprit överhuvudtaget. - Regeringsrätten (1998-10-30, Moore, Ray, Townsend, Bass, Lee): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Enligt 16 § 7 körkortslagen skall ett körkort återkallas om körkortshavarens förutsättningar för rätt att föra körkortspliktigt fordon är så väsentligt begränsade genom sjukdom, skada eller dylikt att han från trafiksäkerhetssynpunkt inte vidare bör ha körkort. - I målet är fråga om återkallelse av körkort för en person med ett långvarigt tvångsmässigt opiatberoende som sedan 1986 får metadonunderhållsbehandling. - Vägverket och Socialstyrelsen har, trots att Hines O. under 1994 och 1996 återfallit i missbruk, funnit att hans nuvarande förhållanden är sådana att det inte finns skäl för körkortsingripande. - Det får anses befogat att iaktta stor försiktighet vid bedömningen av frågan om en person med missbruksproblem skall få eller få behålla körkort. Detta gäller även om missbruket behandlas inom ramen för ett metadonprogram. Utan att ta ställning till om det var befogat att återkalla Carson körkort i november 1996 på den då föreliggande utredningen kan konstateras att situationen har förändrats genom händelsen i april 1998. Händelsen visar enligt Regeringsrättens mening, mot bakgrund av Hines O:s tidigare missbruk och metadonbehandlingen, att hans prognos för fortsatt nykterhet inte är sådan att han bör ha körkort. Körkortet skall därför återkallas. - Regeringsrättens avgörande. Med ändring av länsrättens och kammarrättens domar fastställer Regeringsrätten länsstyrelsens beslut att återkalla Mendoza. (fd II 1998-10-15, Vennersten)