Fråga bl.a. om en tidigare arbetstagare till sin nya arbetsgivare utnyttjat eller röjt företagshemlig information tillhörig den tidigare arbetsgivaren såvitt avser dels utformningen av en uppfinning, som patentsökts, dels vidareutveckling av uppfinningen.
C-Rad Imaging AB
K.M.
Tingsrättens beslut, se bilaga.
C-Rad Imaging AB (C-Rad) är ett dotterbolag i en koncern som bl.a. bedriver forskning, utveckling, tillverkning och försäljning av lösningar och utrustning inom området avancerad strålterapi.
Jackson anställdes år 2005 i ett av koncernens andra dotterbolag. Våren 2012 blev han projektledare hos C-Rad och i mars 2013 anställdes han som vd för det bolaget. Den 4 september 2013 ansökte C-Rad om patent i USA avseende uppfinningen X-Ray Detector. C-Rad har även ansökt om patent hos den europeiska patentmyndigheten.
Jackson sa upp sig från anställningen hos C-Rad den 29 augusti 2014. Han blev löst från befattningen som vd den 3 september 2014, men var fortsatt anställd hos C-Rad till och med den 29 september 2014.
I september 2014 startade Jackson, tillsammans med andra, bolaget Beamocular AB. Han påbörjade en anställning hos bolaget den 1 oktober 2014, var dess vd och även styrelseledamot. Även Beamoculars verksamhet avsåg att utveckla och marknadsföra lösningar inom området avancerad strålterapi. Beamocular ansökte den 2 mars 2015 om patent i USA avseende uppfinningen IRDD. Patentansökan avseende X-Ray Detector i USA blev publik den 5 mars 2015. Ansökan om patent för IRDD har även lämnats in till den europeiska patentmyndigheten.
Den amerikanska patentmyndigheten beviljade C-Rad patent för X-Ray Detector i december 2017, med Jackson och Lopez som angivna uppfinnare. Beamocular beviljades patent i USA för uppfinningen IRDD i januari 2018, med Jackson och M.A. som angivna uppfinnare. Beamocular försattes i konkurs den 8 januari 2018.
C-Rad väckte under år 2017 talan vid Patent- och marknadsdomstolen mot Beamocular om bättre rätt till, enkelt uttryckt, uppfinningen IRDD.
C-Rad väckte i december 2017 även talan mot Jackson och yrkade att han skulle betala allmänt skadestånd till bolaget (det nu till Arbetsdomstolen överklagade målet). C-Rad gjorde gällande att Jackson uppsåtligen eller av oaktsamhet inom ramen för Beamoculars verksamhet hade utnyttjat och/eller röjt företagshemligheter hos C-Rad såvitt avsåg X-Ray Detector, som han fått del av under sin anställning hos C-Rad.
Jackson bestred talan.
Tingsrätten avslog C-Rads talan och förpliktade C-Rad att ersätta Jackson för hans rättegångskostnader vid tingsrätten.
Patent- och marknadsdomstolen fastställde i dom den 26 juli 2019 att C-Rad äger bättre rätt till den eller de uppfinningar som specificeras i den amerikanska patentansökan samt i den europeiska patentansökan avseende IRDD och samtliga patentansökningar och patent dessa må resultera i. Domen har överklagats och målet handläggs för närvarande i Patent- och marknadsöverdomstolen (mål nr PMT 9182-19).
I målet i Arbetsdomstolen är lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter (företagshemlighetslagen) tillämplig. Sedan den 1 juli 2018 gäller i stället lagen (2018:558) om företagshemligheter.
C-Rad har yrkat att Arbetsdomstolen med ändring av tingsrättens dom ska bifalla bolagets vid tingsrätten förda talan, befria bolaget från skyldigheten att betala K.M:s rättegångskostnader vid tingsrätten och i stället förplikta honom att betala bolagets rättegångskostnader där. C-Rad har yrkat att Arbetsdomstolen i vart fall ska sätta ned rättegångskostnaderna.
Jackson har motsatt sig att tingsrättens dom ändras.
Parterna har yrkat ersättning för rättegångskostnader i Arbetsdomstolen.
Utredningen m.m.
Målet har avgjorts efter huvudförhandling. Arbetsdomstolen har tagit del av ljud- och bildupptagningarna av den muntliga bevisningen vid tingsrätten. Parterna har åberopat samma skriftliga bevisning som vid tingsrätten med följande tillägg. C-Rad har åberopat Patent- och marknadsdomstolens dom den 26 juli 2019 i mål nr PMT 6829-17 och Jackson har åberopat uppspelning av en del av förhöret som hölls med T.T. i det målet.
Parterna har som grund för och till utveckling av sin talan i Arbetsdomstolen i allt väsentligt anfört detsamma som antecknats i tingsrättens dom. C-Rad har dock frånfallit omständigheterna att Jackson utnyttjat och/eller röjt information om att C-Rad patentsökt X-Ray Detector samt om utformningen av patentansökan och när den gjordes.
Den huvudsakliga tvistefrågan avser om Jackson inom ramen för sin anställning och sitt ägande i Beamocular utnyttjat och/eller röjt företagshemlig information tillhörig C-Rad, nämligen såvitt avser
– vidareutvecklingen av tekniska lösningar avseende den, de tre särskiljande momenten (särdragen) mellan X-Ray Detector och IRDD.
– om utformningen av X-Ray Rodriguez varit företagshemlig information hos C-Rad och därvid bl.a. om uppfinningen X-Ray Detector tillhör C-Rad och om informationen om utformningen av densamma hållits hemlig hos C-Rad,
– om vidareutvecklingen av X-Ray Detector på tre områden varit företagshemligheter hos C-Rad, och därvid bl.a. om informationen varit företagsspecifik för C-Rad och om den hållits hemlig hos C-Rad, samt därutöver om den information som funnits hos C-Rad har en motsvarighet i särdragen hos IRDD,
– om Jackson har utnyttjat och/eller röjt företagshemlig information hos C-Rad med följd att Beamocular kunnat utveckla och patentsöka IRDD, och
– i så fall om Jackson insett eller bort ha insett att han inte fick avslöja informationen i fråga.
Därutöver är det tvistigt om Jackson röjt företagshemlig information i Patent- och marknadsdomstolens mål nr PMT 6829-17.
För det fall det är visat att Jackson utnyttjat och/eller röjt företagshemlig information tillhörig C-Rad efter att anställningen hos C-Rad upphört är det tvistigt om det föreligger synnerliga skäl för att Jackson ska hållas skadeståndsskyldig och skadeståndsbeloppets storlek.
Med företagshemlighet avses enligt 1 § företagshemlighetslagen sådan information om affärs- eller driftförhållanden i en näringsidkares rörelse som näringsidkaren håller hemlig och vars röjande är ägnat att medföra skada för honom i konkurrenshänseende. Begreppet information omfattar både sådana uppgifter som har dokumenterats i någon form och enskilda personers kännedom om ett visst förhållande, även om det inte har dokumenterats på något särskilt sätt (1 § andra stycket).
Av förarbetena till företagshemlighetslagen (prop. 1987/88:155 s. 35 f.) framgår bl.a. följande. Kravet att näringsidkaren håller informationen hemlig innebär att näringsidkaren ska ha ambitionen att behålla informationen inom den krets där den är känd. Informationen får inte vara tillgänglig för envar som kan ha ett intresse av att ta del av den. Inom ett företag kan information vara hemlig, om den inte får yppas till andra än de anställda som behöver den för att fullgöra sitt arbete. I ett mindre företag kan detta innebära att alla inom företaget känner till hemligheten. I ett större företag kan informationen vara känd inom en eller flera avdelningar, men likväl vara hemlig. Informationen kan hållas hemlig även om den är tillgänglig utanför det egna företaget, t.ex. om den sprids mellan företag vid organiserat samarbete, licensgivning eller legotillverkning. Det krävs dock att spridningen inte är allmän och okontrollerad. För att informationen ska anses hemlig får den inte spridas utanför en krets som åtminstone i princip är identifierbar och sluten.
Det krävs en viss aktivitet av näringsidkaren för att hålla informationen hemlig, men något formkrav har inte uppställts. En innehavare kan anses ha hållit informationen hemlig om näringsidkaren haft befogad anledning att utgå från att detta stått klart för t.ex. en samarbetspartner (se NJA 1998 s. 633).
Av förarbetena till företagshemlighetslagen (prop. 1987/88:155 s. 12) anges vidare följande om bl.a. projekt och idéer hos en näringsidkare. Information om en produkt eller vara som näringsidkaren ännu inte har introducerat på marknaden är ett exempel på vad som ryms i begreppet företagshemlighet. Men hit hör också information om tekniska landvinningar, produktionserfarenheter och liknande samt uppgifter av kommersiell art om administration, planering, försäljning, finansiering m. m. Även information om idéer och projekt bör kunna betraktas som företagshemlighet, om det är viktigt att utvecklingsarbetet hålls hemligt.
För att en arbetstagare ska bli skadeståndsskyldig enligt 7 § företagshemlighetslagen krävs dels att arbetstagaren uppsåtligen eller av oaktsamhet har utnyttjat eller röjt en företagshemlighet hos arbetsgivaren, dels att han eller hon har fått del av företagshemligheten i sin anställning under sådana förhållanden att han eller hon insåg eller borde ha insett att han eller hon inte fick avslöja den. Om angreppet på företagshemligheten har skett efter att anställningen upphört krävs dessutom att det föreligger synnerliga skäl för att ålägga skadeståndsskyldighet.
Mellan parterna är tvistigt om uppfinningen X-Ray Detector tillhört C-Rad och om informationen om utformningen av X-Ray Detector var företagshemlig information hos C-Rad. Enligt C-Rad var utformningen av X-Ray Detector en företagshemlighet hos C-Rad oavsett om Jackson överlåtit uppfinningen till C-Rad eller inte.
Genom handlingen med rubriken Declaration and assignment for patent application, undertecknad den 3 september 2013, får anses visat att Jackson överlåtit rättigheterna till uppfinningen X-Ray Detector till C-Rad. Informationen om utformningen av X-Ray Detector har i vart fall därmed tillhört C-Rad. Frågan är då om informationen varit en företagshemlighet hos C-Rad.
X-Ray Detector patentsöktes i USA av C-Rad den 4 september 2013 och ansökan blev offentlig den 5 mars 2015. Ansökan om patent för X-Ray Detector har även lämnats in till den europeiska patentmyndigheten. Enligt Arbetsdomstolens mening är information i en ännu inte offentlig patentansökan av sådan karaktär att den normalt utgör en företagshemlighet hos ett patentsökande företag, dvs. att den normalt hålls hemlig.
C-Rad har gjort gällande att informationen om utformningen av X-Ray Detector hölls hemlig av bolaget fram till dess att den amerikanska patentansökan blev offentlig i mars 2015. Jackson har häremot invänt att informationen inte hölls hemlig av bolaget efter att uppfinningen hade patentsökts, dvs. efter den 4 september 2013. Parterna är således ense om att utformningen av X-Ray Rodriguez varit hemlig hos C-Rad fram till att patentansökan lämnades in. Frågan är alltså om den fortsatt hölls hemlig av C-Rad fram till dess att patentansökan blev offentlig.
Genom de uppgifter som Jackson, E.H. och L.J. lämnat har det framkommit att C-Rad i vissa fall inte höll patentsökta uppfinningar hemliga i sin helhet, utan att bolaget i marknadsföringssyfte öppet redovisade viss information om dem. Dessa uppgifter motsägs inte av de uppgifter som T.T. och G.N. lämnat i denna del. Några avgörande slutsatser om vad detta har för betydelse för frågan om C-Rad lämnat ut information om utformningen av uppfinningen X-Ray Detector kan dock inte dras. Inte heller vad parterna anfört och åberopat om eventuella Johnson och sekretessåtaganden kan anses ha någon avgörande betydelse för den frågan. Av t.ex. M.P:s anställningsavtal hos C-Rad framgår att hon förbinder sig att inte avslöja konfidentiell information, dvs. hemlig information. Det framgår alltså inte av åtagandet i sig vilken information som är hemlig. Frågan här gäller om utformningen av X-Ray Detector hållits hemlig av bolaget efter det att patentansökan getts in. Avgörande är således vad som är visat om hemlighållandet av utformningen av X-Ray Rodriguez.
Det är ostridigt att Jackson, för C-Rads räkning, höll en presentation om X-Ray Detector på Estro-mässan i april 2014. Genom Ewing och R.F:s uppgifter är det utrett att presentationen fanns tillgänglig i utskrivet format för den intresserade utan krav på sekretessåtagande. Informationen i presentationen har därigenom spridits till en krets som inte kan anses vara sluten och informationen kan därför, i vart fall därefter, inte anses ha varit hemlig i företagshemlighetslagens mening.
I den skriftliga presentationen, på s. 8, finns en bild eller skiss som på visst sätt redogör för utformningen av X-Ray Rodriguez. Utöver den bilden innehåller presentationen, om 18 sidor, ytterligare bilder/skisser och skriftlig information.
Jackson har mot bakgrund av spridningen av den skriftliga presentationen på Estro-mässan och vad han därutöver, enligt honom, berättade muntligen om tekniska detaljer gjort gällande att informationen om utformningen av X-Ray Detector därigenom röjts i sin helhet. Jackson har här bl.a. åberopat ett sakkunnigutlåtande av C.D. I utlåtandet uttalar C.D. att den ovan nämnda bilden visar grundstrukturen i
X-Ray Detector bestående av en solid konverter av metall (Wolfram), en GEM och hur ”through holes” förhåller sig till ”blinde Zimmerman”.
Frågan är om utformningen av X-Ray Detector i sin helhet röjts genom presentationen.
Den närmare utformningen av uppfinningen X-Ray Detector, vid tidpunkten för patentansökan, framgår av ansökningshandlingarna. I 2 kap. 8 § patentlagen (1967:837) anges bl.a. att en ansökan om patent ska innehålla en beskrivning av uppfinningen, innefattande även ritningar om sådana behövs, samt bestämda uppgifter om det som söks skyddat genom patentet (patentkrav). Vidare anges i bestämmelsen att beskrivningen ska vara så tydlig att en fackman med ledning av den kan utöva uppfinningen. Patent- och marknadsdomstolen har i sin dom, avseende bättre rätt, gjort bedömningen att uppfinningen i hela sitt omfång inte kan utläsas av den skriftliga presentationen – som användes på Estro-mässan – och att den inte heller avslöjar samtliga särdrag i patentkraven eller några andra detaljer i ansökan. Arbetsdomstolen finner inte anledning att här göra någon annan bedömning än den Patent- och marknadsdomstolen gjort. Utredningen ger inte stöd för att Jackson skulle ha lämnat sådan information muntligen. Informationen om utformningen av X-Ray Detector, på sätt som följer av patentansökan, kan därför inte anses röjd i sin helhet genom presentationen i fråga. Grundstrukturen avseende utformningen av X-Ray Detector har dock röjts, dvs. har inte varit hemlig efter Estro-mässan.
Jackson har anfört att utformningen av X-Ray Detector även röjdes vid ett kundmöte i Regensburg i juni 2014. Av ett mejl den 5 maj 2014 från Jackson framgår att han före mötet översänt ”the ESTRO presentation”. T.T. har i förhör uppgett att det fördes samtal med den presumtiva kunden om X-Ray Detector vid tillfället och det är utrett att mötet ledde till ett förslag till Letter of Intent. Arbetsdomstolen kan dock av dessa uppgifter inte dra slutsatsen att informationen om utformningen av X-Ray Detector i sin helhet såsom följer av patentansökan därigenom röjts, utöver den redan röjda informationen på sätt som framgår av den skriftliga presentationen.
Det är således utrett att C-Rad lämnat viss information om utformningen av X-Ray Detector – om grundstrukturen – till en icke sluten krets. Genom de uppgifter som T.T. och G.N. lämnat har det framkommit att C-Rad hade ett kommersiellt intresse att lämna viss information om
X-Ray Detector till potentiella kunder och investerare. C-Rad har samtidigt haft ett starkt intresse av att hålla den närmare utformningen av X-Ray Detector i enlighet med patentansökan hemlig till dess att patentansökan skulle bli offentlig. Att endast viss del av informationen om utformningen av X-Ray Detector hållits hemlig har alltså en naturlig förklaring.
Slutsatsen av det anförda är att Arbetsdomstolen, till skillnad mot tingsrätten, finner visat att informationen om den närmare utformningen av X-Ray Detector, såsom följer av patentansökan, hållits hemlig av C-Rad fram till dess att ansökan publicerades, dock med undantag för den information som finns i den nämnda skriftliga presentationen. Den information som hållits hemlig har därmed varit företagshemlig information hos C-Rad fram till den 5 mars 2015.
Det är ostridigt att IRDD innehåller tre särdrag i förhållande till X-Ray Detector, nämligen såvitt avser flerlagerstrukturen, användningen av Parylene som isolator på visst sätt och placeringen av GEM-hålen.
C-Rad har gjort gällande att Jackson under sin anställning hos C-Rad fått kännedom om idéer och tekniska lösningar för vidareutveckling av uppfinningen X-Ray Detector som återfinns i de tre särdragen hos IRDD och att denna information varit hos C-Rad företagshemlig information.
Jackson har bestritt att idéerna eller de tekniska lösningarna i fråga utgjort företagshemligheter hos C-Rad. Han har bl.a. gjort gällande att informationen i fråga inte varit företagsspecifik för C-Rad, att resultatet av utvecklingsarbetet hos C-Rad inte återfinns i de tre särdragen hos IRDD och att han såvitt avser placeringen av GEM-hålen i vart fall inte ens fått del av information om en lösning som den hos IRDD under sin anställningstid hos C-Rad. Enligt Jackson kan en teknisk lösning hos IRDD, men som avfärdats av C-Rad, inte vara en företagshemlighet.
Parterna synes eniga om att IRDD till skillnad från X-Ray Detector bygger på en flerlagerstruktur med möjlighet till individuell spänningssättning för olika elektrisk potential mellan konverterplattorna.
Av ett mejl av den 15 oktober 2013 från G.N. till Jackson framgår att simuleringar med flera lager med olika spänning gjordes inom C-Rad. G.N. anger i mejlet bl.a. följande. ”Om vi vill fånga upp elektroner, som kommer från sidorna verkar det helt klart bäst att sätta all metall på samma potential.”
Av M.P:s rapport, daterad den 31 mars 2014, framgår att C-Rad fortsatt med simuleringar med flerlagerstrukturer. Som Jackson påpekat synes dock slutsatsen i rapporten vara att i en flerlagerstruktur bör alla konverterns lager ha samma spänning.
Utredningen visar alltså att den tekniska lösningen med en flerlagerstruktur och olika spänningssättning prövades hos C-Rad under den tid som Jackson var anställd hos bolaget. Det är ostridigt, eller i vart fall utrett, att han då fick del av den nu aktuella informationen.
Jackson har dock gjort gällande att den tekniska lösningen i fråga var allmänt känd information och utgjorde teknikens ståndpunkt enligt det amerikanska patentet ”Cervantes” och att detta också framgår av C-Rads rapport, vari anges att idén om en flerlagerstruktur hämtats från ett namngivet tillverkningsföretag. Jackson har mot bakgrund av detta gjort gällande att idén om en flerlagerstruktur med möjlighet till individuell spänningssättning därför inte kan anses vara företagshemlig information hos C-Rad.
Vidareutvecklingen av uppfinningen X-Ray Detector har ett nära och tydligt samband med den ursprungliga uppfinningen. Kravet på att information ska ha anknytning till näringsidkarens rörelse för att kunna utgöra företagshemlig information har i praxis satts relativt lågt. Detta får särskilt anses gälla känslig information som avser utvecklingsarbete och idéproduktion, i synnerhet i en bransch som den nu aktuella. C.D. anger i sitt sakkunnigutlåtande bl.a. att röntgen- och strålningsdetektorer inom ”imaging”-området präglas av mycket hög patentaktivitet där vidareutveckling främst kan förväntas bestå av förfining av existerande grundteknologi, snarare än konceptuellt nyskapande uppfinningar, innefattande ökad noggrannhet och upplösning. Företagshemlighetslagen uppställer inte heller något nyhetskrav för att informationen ska kunna vara företagshemlig.
Det utvecklingsarbete som C-Rad utförde avseende en konverter med flerlagerstruktur och individuellt spänningssatta skikt och informationen därom får mot denna bakgrund, såsom tingsrätten anfört, anses ha anknytning till C-Rads rörelse och röra C-Rads affärs- och driftförhållanden.
För att informationen om flerlagerstrukturen hos C-Rad ska ha varit en företagshemlighet krävs därutöver att bolaget hållit informationen hemlig. Såvitt avser den frågan kommer Arbetsdomstolen till samma slutsats som tingsrätten. Enligt Arbetsdomstolens mening måste utgångspunkten hos ett bolag av aktuell karaktär vara att information om de närmare detaljerna i det arbete med vidareutveckling och forskning som bolaget bedriver, hålls hemlig. Inget i utredningen talar för att informationen i fråga hos C-Rad skulle ha annan karaktär eller att den, vid aktuell tid, skulle ha röjts av bolaget. Informationen var alltså hemlig.
Ett ytterligare krav för att informationen ska ha varit företagshemlig är att ett röjande ska vara ägnat att medföra skada i konkurrenshänseende.
Det kan ifrågasättas om information som slutligt förkastats av en näringsidkare som ointressant kan medföra skada i konkurrenshänseende och därmed vara en företagshemlighet hos densamma. En arbetstagare skulle om så inte skulle vara fallet, utan att agera i strid med företagshemlighetslagen, kunna ta med sig informationen och nyttja den själv. Näringsidkaren, arbetsgivaren, kan dock många gånger ha ett kvarvarande intresse av informationen för egen räkning eller i vart fall ha ett intresse att hindra konkurrenter från att utnyttja den (se Mckenzie, Från anställd till konkurrent, s. 136 f.)
När det gäller de försök med en konverter med flerlagerstruktur och individuellt spänningssatta skikt som C-Rad genomfört framgår, som redan beskrivits, att man inom C-Rad drog slutsatsen att det bästa var att ha all metall på samma potential, dvs. att inte ha individuellt spänningssatta skikt. Enligt Arbetsdomstolens mening går det dock inte att av utredningen att dra slutsatsen att C-Rad slutligt förkastat idén med olika spänningssättning.
C-Rad kan också anses ha haft ett intresse av att hindra en konkurrent från att utnyttja informationen. Arbetsdomstolens slutsats är att ett röjande av informationen i fråga skulle ha kunnat medföra skada i konkurrenshänseende.
Informationen om en flerlagerstruktur med möjlighet till individuell spänningssättning har enligt Arbetsdomstolens mening således, med beaktande av de bedömningar domstolen gjort ovan, utgjort en företagshemlighet hos C-Rad.
Arbetsdomstolen kommer här alltså till samma slutsats som tingsrätten.
I en handling med bilder utvisande GEM-håls placeringar föreslås en upplinjering av GEM-hålen i förhållande till blindhålen och att tre GEM-hål ska centreras i respektive blindhål. Detta får anses ha sin motsvarighet i särdraget hos IRDD om just upplinjering av grupper av GEM-hål med respektive blindhål. Det kan noteras att patentet avseende IRDD inte anger att det ska vara just tre GEM-hål per blindhål utan att en grupp definieras som allt mellan 1 till 20 GEM-hål.
Enligt C-Rad presenterades den ovan nämnda handlingen för C-Rads styrelse av G.N. på ett styrelsemöte den 26 september 2014. Jackson har uppgett att han inte tagit del av dokumentet, som alltså ska ha presenterats för styrelsen ett par veckor efter det att C-Rad arbetsbefriat honom. G.N. har berättat att han diskuterat placeringen av GEM-hålen med Jackson men har varken kunnat ange närmare i tid när detta skulle ha skett eller vad som närmare sades vid dessa tillfällen. Mot K.M:s bestridande kan det därför inte anses visat att han tagit del av informationen i styrelsepresentationen eller att han haft diskussioner med G.N. om att placera tre GEM-hål på det sätt som framgår av presentationen.
Av M.P:s rapport av den 31 mars 2014 framgår dock att frågan om att försöka optimera antalet GEM-hål inom blindhålen diskuterats hos C-Rad. I rapporten anges följande. ”The more electrons are driven from the converter inside the GEM holes, the more gain is achieved. The GEM Lopez therefore be left open toward the perforated plate as much as possible.” George drar i sitt sakkunnigutlåtande slutsatsen att detta innebär att GEM-hålen ska vara upplinjerade med konverterenhetens blindhål.
Arbetsdomstolen gör bedömningen att även rapporten visar att det förts en diskussion inom C-Rad om GEM-hålens placering och upplinjering. Informationen får med hänsyn till studiernas anknytning till X-Ray Detector, anses vara sådan företagsspecifik information som rör C-Rads affärs- och driftsförhållanden.
Arbetsdomstolen finner genom rapporten visat att Jackson i sin anställning fått del av kunskap om en lösning med en upplinjering av grupper av GEM-hål med respektive blindhål i konverterenheten. Detta får i allt väsentligt anses motsvara det patenterade särdraget hos IRDD.
Av samma skäl som redan angetts såvitt avser flerlagerstrukturen är det visat att även den nu aktuella informationen hållits hemlig av C-Rad.
Informationen om GEM-hålens placering har enligt Arbetsdomstolens mening således, med beaktande av de bedömningar domstolen gjort ovan, utgjort en företagshemlighet hos C-Rad.
Arbetsdomstolen kommer här således till motsatt slutsats som tingsrätten.
Parterna är eniga om att Parylene är ett välkänt isolerande material. Både Lopez och Jackson har i förhör uppgett att det var G.N. som kom med idén att pröva att använda Parylene som isolator i det aktuella fallet.
Det är genom utredningen visat att man inom C-Rad diskuterade fördelarna med att använda Parylene som isolator av metallytor i små strukturer. Jackson har t.ex. i mejl i januari 2014 till G.N. och M.P. hänvisat till två artiklar om Parylene och dragit slutsatsen att man kan använda materialet på flera sätt och därigenom undvika att belägga insidorna av konverterarnas hål med isolering. Av M.P:s rapport från mars 2014 framgår också att C-Rad gjort försök med Parylene som isolator ”to provide electrical insulation between the GEM and the converter” och jämfört med ett annat isolerande material.
Utredningen visar alltså att C-Rad bedrev studier med selektiv beläggning av Parylene och att Jackson fick del av denna information. Jackson har dock bl.a. invänt att det utvecklingsarbete och de försök som C-Rad bedrev med Parylene avsåg något helt annat än den lösning som följer av IRDD och hur Parylene där används som isolator.
Av utredningen framgår att IRDD:s särdrag med Parylene som isolator avser att genom bl.a. selektiv beläggning av blindhålen, där delar av hålen lämnas oisolerade, åstadkomma attraktion och neutralisering av joner. Enligt Arbetsdomstolens mening framgår inte av utredningen att detta var vad C-Rads försök med Parylene som isolator handlade om.
Det är, enligt Arbetsdomstolens mening, därmed inte visat att det fanns någon teknisk lösning, utvecklingsarbete eller idé hos C-Rad motsvarande det aktuella särdraget hos IRDD. Jackson kan således redan av det skälet inte ha utnyttjat eller röjt någon hos C-Rad företagshemlig information som avsett att använda Parylene som isolator av blindhålen för att åstadkomma attraktion och neutralisering av joner.
Arbetsdomstolen kommer således även här till motsatt slutsats som tingsrätten.
Såvitt avser information om vidareutvecklingsarbetet med Parylene som isolator har domstolen inte funnit visat att det fanns någon teknisk lösning, utvecklingsarbete eller idé hos C-Rad motsvarande det aktuella särdraget hos IRDD, dvs. om selektiv beläggning av blindhålen för att åstadkomma attraktion och neutralisering av joner. Skadeståndstalan för brott mot 7 § företagshemlighetslagen i denna del kan alltså redan av detta skäl inte vinna bifall.
Arbetsdomstolen har däremot funnit visat att Jackson under anställningen fått del av hos C-Rad företagshemlig information rörande en fler-lagerstruktur med möjlighet till individuell spänningssättning och om en idé eller lösning med en upplinjering av grupper av GEM-hål med respektive blindhål i konverterenheten, på sätt som motsvaras av de patenterade särdragen hos IRDD.
Frågan är då om Jackson använt C-Rads företagshemliga information, om utformningen X-Ray Detector samt flerlagerstrukturen och GEM-hålens placering, hos Beamocular.
Både X-Ray Detector och IRDD är uppfinningar inom området strålterapi och har till uppgift att lösa samma problem, nämligen att ge en så skarp röntgenbild som möjligt samt att kunna mäta strålningsmängden.
Av utredningen framgår att X-Ray Detector och IRDD har betydande likheter. Som anges i H.S:s sakkunnigutlåtande uttalade den amerikanska patentmyndigheten vid två tillfällen, under den tid Beamoculars patentansökan avseende IRDD var föremål för prövning, att X-Ray Detector och IRDD hade sådana likheter att uppfinningshöjd saknades. Först efter att patentkraven hade justerats kunde patent meddelas i USA för IRDD. Efter att Beamocular lämnat in en PCT-ansökan avseende IRDD uttalade den europeiska patentmyndigheten, att X-Ray Detector utgjorde ett dokument av särskild relevans som i relation till IRDD utgjorde hinder avseende kraven på nyhet och uppfinningshöjd.
Utredningen visar således att patentansökningarna avseende IRDD i ursprunglig form hade betydande likheter med patentansökan avseende X-Ray Detector. Även efter att justeringar gjorts av IRDD är det, utöver särdragen, betydande likheter mellan uppfinningarna och patentansökningarna.
Arbetsdomstolen har funnit att en del uppgifter om utformningen av X-Ray Detector inte hållits hemliga av bolaget, nämligen såvitt avser den information som framgår av den skriftliga presentationen som användes under Estro-mässan i april 2014. Jackson har alltså haft rätt att använda sig av den informationen hos Beamocular, utan att detta varit i strid med företagshemlighetslagen. Som domstolen dock redan angett förklarar inte informationen i presentationen hur X-Ray Detector är utformad i sin helhet. Den förklarar och avslöjar inte samtliga patentkrav eller sådana detaljer som framgår av patentansökan.
Av utredningen framgår att M.A. anställdes hos Beamocular från och med den 1 januari 2015 som forsknings- och utvecklingsansvarig och att han var kvar hos bolaget till oktober 2016. M.A. har i förhör bekräftat Huff uppgift om att han dock påbörjade visst arbete redan före årsskiftet 2014/2015. Patentansökan avseende IRDD gavs in den 3 mars 2015. Av M.A:s minnesanteckningar, avseende tiden den 12 januari–4 februari 2015, framgår att han endast arbetat ca 12 dagar med det som resulterade i uppfinningen IRDD och patentansökan avseende den uppfinningen.
Både Jackson och M.A. har i förhören varit fåordiga i sina uppgifter om vad det var för instruktioner som M.A. fick och vilka utgångspunkterna för arbetet var. Jackson har berättat att han samtalade med M.A. om hur detektorer i allmänhet är utformade, att denne skulle ta fram en ny lösning, men att han i övrigt gav M.A. fria händer. M.A. har uppgett att han redan innan han började sin anställning var införstådd med konceptet och att syftet med hans arbete skulle vara att ta fram en lösning som skulle dels ge en högupplöst strålningsbild, dels kunna mäta strålningen som kommer in.
Arbetsdomstolens bedömning utgår från att Beamocular haft tillgång till det material som framgår av den skriftliga presentationen av X-Ray Rodriguez. Även med beaktande av den omständigheten framstår det som högst osannolikt att Beamocular, genom Jackson och/eller M.A., med den korta tid som stått till buds, oberoende av informationen om den närmre utformningen av X-Ray Detector med alla dess detaljer som följer av patentansökan, tagit fram en i många avseenden identisk produkt och en patentansökan som hade sådana likheter med X-Ray Detektor att uppfinningshöjd inledningsvis saknades. Varken Jackson eller M.A. har i förhören förklarat vilka utgångspunkterna var, utan har i stor utsträckning uppehållit sig kring framtagandet av särdragen.
Med hänsyn till vad som ovan anförts och att det var Jackson som hanterade patentansökningarna avseende båda uppfinningarna, att han efter att han lämnat Beamocular har haft tillgång till utkast till patentansökningen avseende X-Ray Detector och att M.A. ostridigt inte involverades i patentansökan avseende IRDD får det anses visat att Jackson hos eller till Beamocular utnyttjat eller röjt information om den närmare utformningen av X-Ray Detector på sätt som följer av patentansökan avseende X-Ray Detector, i hemliga delar, och att han använt informationen inom ramen för Beamoculars verksamhet genom att lägga informationen till grund för IRDD och patentansökan av IRDD.
Arbetsdomstolen har funnit visat att Jackson utnyttjat eller röjt den hemliga informationen om den närmare utformningen av X-Ray Detector hos eller till Beamocular. Frågan är om han även utnyttjat eller röjt C-Rads företagshemligheter avseende en flerlagerstruktur som möjliggör olika spänningssättning och om GEM-hålens placering.
Jackson har, som redan nämnts, gjort gällande att M.A. oberoende av honom uppfunnit alla tre särdragen. Han har förklarat att han själv inte kom längre med sina idéer och att det därför var bra att någon annan tog vid som kunde komma med nya infallsvinklar.
Arbetsdomstolen har funnit att Jackson inte kan ha utnyttjat eller röjt hos C-Rad företagshemlig information motsvarande de patenterade särdragen hos IRDD avseende isolering med Parylene. Med beaktande av detta har M.A. haft en ytterst begränsad tid på sig för att komma fram till en patenterbar uppfinning avseende alla tre särdragen. Detta talar för att Jackson, utöver den företagshemliga information om X-Ray Detector, även använt C-Rads företagshemlighet om flerlagerstrukturen och GEM-hålens placering hos Beamocular. I samma riktning talar även det faktum att när patentansökan avseende IRDD lämnades in angavs endast Jackson som uppfinnare.
Arbetsdomstolen delar tingsrättens bedömning att det inte finns anledning att ifrågasätta att M.A., när han anställdes hos Beamocular, hade den specialkompetens som krävs för att självständigt utveckla alla tre särdragen. Av C.D:s utlåtande framgår att det finns ett omfattande material avseende publika patentansökningar inom området strålterapi och detektorer. M.A. har berättat att han tog del av sådant material under en instuderingsfas innan han började med sina praktiska och teoretiska experiment.
M.A., har utifrån de minnesanteckningar han upprättat, på ett ingående sätt förklarat hur han arbetade med det som resulterade i de tre särdragen. Minnesanteckningarna och M.A:s uppgifter får anses ge ett starkt stöd för att han oberoende av Jackson tog fram de forskningsresultat som ledde till alla de patentsökta särdragen hos IRDD. Den handling, daterad den 22 juni 2017, vari det klargörs att det är M.A. som är ensam upphovsman till de tre särdragen och som M.A. under ed bekräftat riktigheten av, ger ytterligare stöd för detta.
M.A. har berättat att han löpande redovisade sitt arbete för Jackson och att han inte kände till att Jackson lämnade in en patentansökan när så skedde. Av ett mejl den 15 december 2015 som Conley skickade till Jackson framgår att M.A. är upprörd över att han inte namnges som uppfinnare till IRDD. Mejlet är skickat långt innan de aktuella rättsprocesserna inleddes och ger ytterligare stöd för att M.A. är oberoende uppfinnare till särdragen hos IRDD.
Trots att det är visat att Jackson hos Beamocular använt den hemliga informationen om den närmare utformningen av X-Ray Detector och med beaktande av den mycket korta tid som stått till buds för att ta fram alla tre särdragen finner Arbetsdomstolen att den bevisning som Jackson lagt fram sammantaget får anses ha ett sådant värde att det inte kan anses styrkt att Jackson utnyttjat och/eller röjt den företagshemliga informationen avseende en flerlagerstruktur som möjliggör olika spänningssättning och om GEM-hålens placering.
Arbetsdomstolen kommer alltså fram till samma slutsats som tingsrätten i denna del, dvs. att det inte är visat att något utnyttjande eller röjande skett såvitt avser företagshemlig information hos C-Rad som lett till de patenterade särdragen hos IRDD.
Arbetsdomstolen har funnit visat att Jackson hos eller till Beamocular utnyttjat eller röjt företagshemlig information om den närmre utformningen av X-Ray Detector, men inte i övrigt. Som redan redovisats krävs för skadeståndsskyldighet att arbetstagaren fått del av den företagshemliga informationen under sådana förhållanden att han eller hon insåg eller borde ha insett att han eller hon inte fick avslöja den.
Av utredningen framgår att C-Rad investerat flera år och åtskilliga miljoner i det projekt som ledde till att X-Ray Detector kunde tas fram. Jackson hade arbetat många år med olika former av utvecklingsarbeten inom koncernen och framtagandet av X-Ray Detector skedde under hans ledning som vd för C-Rad och med honom som en av två uppfinnare. Patentansökan, vars utformning Jackson aktivt deltog i, märktes också som konfidentiell när den lämnades in. Även om det är klarlagt att viss information om uppfinningar inte hölls hemlig hos bolaget efter att de patentsökts måste eller borde Jackson ha förstått att informationen om utformningen av X-Ray Detector som den närmare framgick av patentansökan, med undantag av vad som anges i den aktuella skriftliga informationen, var avsedd att hållas hemlig hos bolaget till dess att ansökan blev publik.
C-Rad har gjort gällande att angreppet på bolagets företagshemligheter skett i anslutning till eller efter att Ewing anställning hos C-Rad upphört. Anställningen upphörde den 29 september 2015 och Jackson tillträdde en anställning som vd för Beamocular den 1 oktober 2015. Även om det finns omständigheter i utredningen som talar för att Jackson under anställningstiden hos C-Rad planerat och vidtagit åtgärder i syfte att starta eller arbeta i det som kom att bli Beamocular finns det inget i utredningen som ger stöd för att det utnyttjande hos eller röjande till Beamocular som Arbetsdomstolen funnit styrkt skulle ha skett under Ewing anställningstid hos C-Rad.
Det är ostridigt att Jackson till Patent- och marknadsdomstolen, i mål nr PMT 6829-17, gav in handlingar som utgör arbetsutkast till C-Rads patentansökan för X-Ray Detector. Tingsrätten fann att handlingarna innehåller företagshemligheter men att ingivandet av handlingarna fick anses nödvändigt för att Beamocular skulle kunna ta tillvara sin rätt och avslog därför talan i den delen.
Arbetsdomstolen instämmer i tingsrättens bedömning att agerandet inte kan anses utgöra ett obehörigt angrepp på företagshemligheter, utan att det i stället får anses ha varit nödvändigt för att Beamocular skulle kunna ta tillvara sin rätt i målet.
För att en arbetstagare ska bli skadeståndsskyldig enligt 7 § företagshemlighetslagen för förfaranden som ägt rum efter att anställningen upphört krävs att det finns synnerliga skäl.
Bestämmelsen ger uttryck för principen att en arbetstagare efter att anställningen upphört som utgångspunkt fritt kan utnyttja erfarenhet, yrkesskicklighet och kunnande som hon eller han förvärvat under anställningen, även till den del kunskapen innefattar företagshemligheter (se t.ex. AD 2013 nr 29).
För att det ska föreligga synnerliga skäl krävs att arbetstagaren på ett stötande sätt har missbrukat det förtroende som följer av anställningsförhållandet. Ett exempel på en situation som kan utgöra synnerliga skäl är att arbetstagaren under sin anställning har förberett ett överförande av hemlig information till en konkurrerande verksamhet. Om företagshemligheten har missbrukats med hjälp av dokumentation i någon form, talar detta för att det föreligger synnerliga skäl. Om arbetstagaren har innehaft en särskild förtroendepost hos arbetsgivaren kan även detta tala för att synnerliga skäl föreligger. Den sistnämnda omständigheten torde emellertid inte ensamt utgöra synnerliga skäl men kan få betydelse vid en samlad bedömning.
Arbetsdomstolen gör följande bedömning.
C-Rad upphört, utnyttjat eller röjt företagshemlig information hos eller till ett konkurrerande bolag han tagit anställning hos som vd och ägt aktier i. Han har fått del av den aktuella informationen som projektledare och därefter som vd för C-Rad under den tid uppfinningen X-Ray Detector slutligen togs fram hos det bolaget, med honom som en av uppfinnarna. Som redan anförts har C-Rad investerat flera år och mycket pengar i projektet, vilket Jackson känt till. Jackson har ostridigt haft tillgång till utkast till patentansökan av X-Ray Detector efter att han lämnat sin anställning hos C-Rad. Den företagshemliga informationen i fråga har av Beamocular använts för att kunna ta fram en ny uppfinning och patentsöka denna innan patentansökan avseende X-Ray Detector blev publik. Beamocular har därigenom, som Jackson uttalat, ökat sina möjligheter att få ett patent för IRDD beviljat. Slutsatsen, enligt Arbetsdomstolens mening, är att Jackson får anses på ett stötande sätt ha missbrukat det förtroende som följt av anställningsförhållandet hos C-Rad.
Vid en sammanvägd bedömning anser Arbetsdomstolen att det finns synnerliga skäl att hålla Jackson skadeståndsskyldig.
C-Rad har yrkat allmänt skadestånd med 750 000 kr. Jackson har vitsordat ett belopp om 75 000 kr som skäligt i och för sig, såvitt avser talan i sin helhet.
Av 9 § företagshemlighetslagen framgår att, vid bestämmande av skadestånd för ett angrepp enligt lagen, hänsyn ska tas även till näringsidkarens intresse av att hemligheten inte obehörigen utnyttjas eller röjs och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse.
För brott mot företagshemlighetslagen kan således, förutom ersättning för ekonomisk skada, ersättning även utgå för ideell skada, eller med andra ord allmänt skadestånd. Tanken är att angriparen av preventiva skäl ska tvingas betala ett skadestånd på en sådan nivå att det aldrig ter sig förmånligt att kalkylera med möjligheten att angripa någon annans företagshemlighet (se prop. 1987/88:155 s. 49).
Arbetsdomstolen gör följande bedömning.
Av Arbetsdomstolens praxis framgår att allmänt skadestånd för brott mot företagshemlighetslagen dömts ut i olika nivåer, se t.ex. AD 2006 nr 49, AD 2010 nr 27, AD 2013 nr 24 och AD 2017 nr 12 med ett spann mellan 75 000 kr och en miljon kronor. I nu aktuellt fall är omständigheterna väsentligen annorlunda än i de angivna rättsfallen, eftersom det rör sig om information om en patentsökt uppfinning som, efter utnyttjandet eller röjandet, erhållit patent, men som inte har kommersialiserats.
Immateriella rättigheter utgör ofta ett stort värde för företag och ett företags värde kan många gånger bero på värdet av dess immateriella tillgångar (exklusive goodwill). Ett av immaterialrättens grundläggande syften är att ge incitament till immateriella prestationer. Det är därför viktigt att skydda resultatet av arbetet med att ta fram immateriella tillgångar. Genom patentskydd säkras investeringar i forskning och utveckling, samtidigt som information om uppfinningen blir offentlig och sprids.
Som redan anförts har C-Rad investerat flera år och åtskilliga miljoner i det projekt som bl.a. ledde till framtagandet av uppfinningen X-Ray Detector. C-Rad har, efter att patent sökts, haft ett kommersiellt intresse av att inte hålla uppfinningen hemlig i sin helhet, men har haft ett starkt intresse av att den närmare utformningen av X-Ray Detector i dess hemliga delar inte röjdes innan patentansökan blev offentlig. Efter att ansökan blivit publik och patent beviljats har det dock varit möjligt för någon annan att vidareutveckla den patenterade uppfinningen.
Vid en samlad bedömning finner Arbetsdomstolen att ett belopp om 200 000 kr är skäligt.
Ränta på beloppet ska betalas enligt 6 § räntelagen från dagen för delgivning av stämning, vilket var den 22 januari 2018.
Parterna har uppgett att de inte längre gör gällande att i tingsrättsdomen sekretessbelagda uppgifter i målet ska omfattas av sekretess. All skriftlig bevisning i målet har lagts fram inom öppna dörrar i Arbetsdomstolen. Det finns mot denna bakgrund inte längre skäl eller möjlighet att förordna om sekretess. Tingsrättens beslut om sekretess ska därför upphävas.
C-Rad har vunnit framgång i målet såvitt avser frågan om Jackson utnyttjat eller röjt information om den närmare utformningen av uppfinningen X-Ray Detector, men förlorat såvitt avser frågorna om han utnyttjat eller röjt information om utformningen av uppfinningen X-Ray Detector i sin helhet och information om vidareutvecklingen av tekniska lösningar avseende X-Ray Detector (särdragen) samt genom att ge in handlingar till Patent- och marknadsdomstolen. En stor del av processen har rört de så kallade särdragen. C-Rad har vunnit frågan om det funnits synnerliga skäl för skadeståndsskyldighet. C-Rad har tillerkänts en mindre del av yrkat skadestånd. Vid bedömningen i vad mån C-Rad eller Jackson vunnit eller förlorat mer än den andra bör dock beaktas att skadeståndet avsett just ett allmänt skadestånd och att skadeståndets storlek i sig därmed inte varit föremål för processen, mer än argumentationsvis.
Arbetsdomstolen finner vid en samlad bedömning att parterna får anses ha vunnit och förlorat i sådan mån att rättegångskostnaderna bör kvittas såväl vid tingsrätten som i Arbetsdomstolen.
1. Med ändring av tingsrättens domslut under punkten 1 förpliktas Jackson att till C-Rad Imaging AB betala 200 000 kr i allmänt skadestånd, med ränta på beloppet enligt 6 § räntelagen från den 22 januari 2018 till dess betalning sker.
2. Arbetsdomstolen upphäver tingsrättens domslut under punkten 2 och förordnar i stället att vardera parten ska stå sin rättegångskostnad vid tingsrätten.
3. Arbetsdomstolen upphäver tingsrättens beslut om sekretess under punkten 3 i tingsrättens domslut.
4. Vardera parten ska stå sin rättegångskostnad i Arbetsdomstolen.
Ledamöter: George, Johnson, Hale, Johnson och Mcgee (f.d. ombudsmannen i Landsorganisationen; tillfällig ersättare). Enhälligt.
1.1 C-Rads verksamhet, m.m.
1. Johnson (C-Rad) är ett helägt dotterbolag till C-Rad AB.
C-Rad AB är verksamt inom området medicinteknik och är noterat på OMX Stockholms Small Cap-lista. C-Rad AB med dotterbolag (C-Rad koncernen) bedriver forskning, utveckling, tillverkning och försäljning av lösningar och utrustning inom området avancerad strålterapi. All forskning och utveckling bedrivs i C-Rad AB:s dotterbolag, bl.a. i C-Rad. Dotterbolagen, bl.a. C-Rad, innehar ett antal patent och patentansökningar på det aktuella området.
2. C-Rads registrerade verksamhetsändamål är att bedriva utveckling, tillverkning och försäljning av utrustning och system för användning inom diagnostik och strålterapi.
3. E.H. var en av grundarna av C-Rad AB när bolaget bildades 2004 och han var tidigare en av huvudägarna i bolaget. Han var styrelseledamot i C-Rad AB fram till juli 2014 och bolagets VD fram till juli 2013. E.H. har även varit ordförande och VD i C-Rad AB:s olika dotterbolag, bl.a. i C-Rad, under olika tidsperioder fram till mitten av 2014.
4. Jackson anställdes i C-Rad Positioning AB – ett av C-Rads systerbolag – 2005 där han inledningsvis arbetade som "software engineer" och sedermera fick titeln "product manager". Han arbetade under sin tid som anställd i
C-Rad Positioning AB med forskning och produktutveckling och står som uppfinnare till två patentansökningar som C-Rad Positioning AB innehar.
5. Från våren 2012 tjänstgjorde Jackson som projektledare på C-Rad och i mars 2013 utsågs han till VD för bolaget. Den 29 augusti 2014 sade Jackson upp sig och hans sista anställningsdag var den 29 september 2014. Jackson löstes från sin position som VD i C-Rad den 3 september 2014, men kvarstod som anställd till och med den 29 september 2014.
6. Beamocular AB (Beamocular) startades av E.H. och Jackson i början av september 2014. En ansökan om att registrera Jackson och E.H. som styrelseledamöter och Jackson som VD i Beamocular lämnades in till Bolagsverket den 9 september 2014. Beamocular försattes i konkurs den 8 januari 2018 och har efter detta datum inte bedrivit någon verksamhet.
7. Beamoculars verksamhetsändamål bestod i att bedriva utveckling och marknadsföring av utrustning för användning inom det medicinsktekniska området. På bolagets hemsida framgick att verksamheten mer precist bestod i att utveckla och marknadsföra lösningar inom området avancerad strålterapi.
8. C-Rad är registrerad innehavare till den patenterade uppfinningen X-Ray Detector. I det beviljade patentet finns Jackson och Lopez angivna som uppfinnare. Jackson var den som hos C-Rad ombesörjde patentansökan avseende X-Ray Detector samt skötte kontakterna med C-Rads patentombud.
9. Beamocular har ansökt om och i USA beviljats patent på uppfinningen Ionizing Radiation Detecting Device (IRDD), som Jackson också var delaktig i framtagandet av.
10. C-Rad driver för närvarande en talan om bättre rätt till IRDD mot Beamocular vid Patent- och marknadsdomstolen.
11. Uppfinningarna skiljer sig åt. I målet är följande särdrag mellan IRDD och X-Ray Detector aktuella.
a) Konverterstrukturen kan vara uppbyggd av flera lager som är isolerade från varandra. De olika lagren kan ha olika potentialer (spänningssättning).
b) Metallytor kan beläggas med Parylene. Detta tillägg definierar att ytan för varje blindhål är täckt med en isolator, förutom en del som är exponerad för att kunna attrahera och neutralisera joner.
c) GEM-hål kan placeras så att grupperna centreras mot det större konverterhålet.
12. Frågan i målet är om Jackson ska betala skadestånd till C-Rad på grund av att han uppsåtligen eller av oaktsamhet inom ramen för Beamoculars verksamhet har utnyttjat och/eller röjt C-Rads företagshemligheter.
C-Rad har yrkat att tingsrätten ska förplikta Jackson att till bolaget betala allmänt skadestånd om 750 000 kr, eller det lägre belopp som tingsrätten finner skäligt, jämte ränta på beloppet enligt 6 § räntelagen från dagen för delgivning av stämningsansökan till dess betalning sker.
C-Rad har yrkat ersättning för sina rättegångskostnader.
2.2 Jackson
Jackson har motsatt sig yrkandet.
Jackson har vitsordat ett allmänt skadestånd om 75 000 kr som i för sig skäligt. Om tingsrätten endast skulle komma fram till att Jackson obehörigen har röjt företagshemlig information genom att i mål mellan C-Rad och Beamocular i Patent- och marknadsdomstolen åberopa två handlingar som utgörs av utkast till patentansökan, vitsordas endast ett belopp om 10 000 kr som skäligt i och för sig.
Jackson har yrkat ersättning för sina rättegångskostnader.
• att C-Rad patentsökt X-Ray Detector samt utformningen av patentansökan och när den gjordes.
2. Informationen tillhör C-Rad. Ewing insatser vid framtagandet av X-Ray Detector gjordes när han var anställd hos C-Rad och idéer och alster som framtagits tillhör C-Rad. Under alla förhållanden har Jackson, liksom meduppfinnaren Lopez, år 2013 överlåtit samtliga rättigheter till X-Ray Detector till C-Rad och Jackson saknar på den grunden all rätt att utnyttja och/eller röja informationen han har haft om X-Ray Detector. Den del av X-Ray Detector som G.N. ursprungligen var rättsinnehavare till har Jackson aldrig haft någon rätt till. Informationen och kunskapen om tekniska lösningar inom ramen för vidareutvecklingen av X-Ray Detector samt omständigheten att C-Rad patentsökt X-Ray Rodriguez har Jackson vunnit i sin anställning hos C-Rad.
3. Informationen har hållits hemlig av C-Rad och utgjort företagshemligheter.
4. Jackson har, eller borde ha, i sin roll som VD insett att han inte fick avslöja informationen och han har dessutom av lojalitetsskäl varit skyldig att hemlighålla denna oavsett instruktion från styrelsen.
5. I anslutning till eller efter att Ewing anställning hos C-Rad upphört har han inom ramen för sin anställning och sitt ägande i Beamocular utnyttjat och/eller röjt C-Rads företagshemliga information.
(i) kunnat ta fram uppfinningen IRDD och patentsöka denna under tid då patentansökan avseende X-Ray Detector var hemlig hos patentmyndigheten,
(iii) förringat värdet av C-Rads ensamrätt till X-Ray Detector genom att med vetskap om C-Rads patentansökan göra egen patentansökan vid sådan tidpunkt att C-Rad inte har kunnat anföra uppfinningshöjd mot IRDD, utan endast nyhetsvärde.
Därutöver har Jackson åberopat företagshemlig information, aktbilagorna 22 och 23 i mål mellan C-Rad och Beamocular i Patent- och marknadsdomstolen, med följd att ett obehörigt röjande av denna information har ägt rum.
7. Följden härav är följande.
d) att Beamocular orättmätigt dragit fördel av C-Rads investeringar i produktutveckling och att C-Rad har tvingats lägga tid och pengar på att försvara sig mot det obehöriga angreppet,
e) att Beamocular därmed har förtagit C-Rad möjligheten att fullt ut skydda sin information.
Angreppet har ytterst varit ägnat att gynna Jackson Det yrkade beloppet, som avser allmänt skadestånd, är – mot denna bakgrund och då den utnyttjade och/eller röjda informationen avser uppfinningar med betydande utvecklingskostnader och stor potentiell omsättning vid kommersialisering – skäligt.
8. Det föreligger synnerliga skäl för att Jackson ska hållas skadeståndsskyldig för sitt förfarande dels då han varit VD för C-Rad och således intagit en särskild förtroendeställning i bolaget, dels då han planlagt att genom Beamocular bedriva med C-Rad konkurrerande verksamhet och angreppet skett uppsåtligen eller i vart fall av grov oaktsamhet.
3.2 Jackson
• att C-Rad patentsökt X-Ray Detector.
Det bestrids att de tre särskiljande momenten mellan X-Ray Detector och IRDD utvecklats hos C-Rad under den tid Jackson var anställd där.
2. Informationen om X-Ray Detector har inte tillhört C-Rad. Jackson har inte varit anställd som uppfinnare hos C-Rad och X-Ray Detector har alltså inte uppfunnits inom ramen för anställningen. Rättigheterna till X-Ray Detector har därmed inte övergått till C-Rad genomanställningsförhållandet. Jackson vet inte om X-Ray Detector överlåtits till C-Rad på annat sätt. Det finns i vart fall inget uttryckligt avtal som reglerar en sådan överlåtelse. Det bestrids att Jackson fått information om tekniska lösningar inom ramen för vidareutvecklingen av X-Ray Detector i sin anställning hos C-Rad.
3. Informationen har inte hållits hemlig av C-Rad och har inte utgjort företagshemligheter.
4. Jackson har inte insett eller bort inse att han inte fick avslöja informationen. Inom C-Radkoncernen har det inte varit praxis att patentsökta uppfinningar hållits hemliga. Jackson har aldrig fått några instruktioner från någon företrädare för C-Radkoncernen att patentsökta uppfinningar eller patentansökningar ska hållas hemliga eller i övrigt hanteras som företagshemlig information. Jackson har inte heller av lojalitetsskäl varit skyldig att hemlighålla informationen. Hans lojalitetsplikt har upphört senast den 29 september 2014.
5. Jackson har inte avslöjat och/eller använt företagshemlig information med följd att Beamocular kunnat utveckla och patentsöka IRDD.
6. Se p. 5.
7. C-Rad har inte lidit skada i konkurrenshänseende eller i form av onödiggjorda kostnader och Beamocular har inte vunnit motsvarande fördel. Det bestrids att Jackson röjt företagshemlig information, aktbilagorna 22 och 23 i mål mellan C-Rad och Beamocular i Patent- och marknadsdomstolen under 2017 eftersom denna information inte varit hemlig efter publiceringen i mars 2015 av C-Rads amerikanska patentansökan för X-Ray Detector. Även om ifrågavarande dokument utgjorde företagshemligheter och informationen bedöms som röjd har angreppet inte varit obehörigt mot bakgrund av att de inlämnades i syfte att Beamocular skulle kunna tillvarata sin rätt. Det har ej visats att handlingen är utlämnad till tredje part.
8. Det föreligger under alla omständigheter inte synnerliga skäl för att Jackson ska hållas skadeståndsskyldig.
1. C-Rad har sedan starten 2004 bedrivit forskning och utveckling av ett detektorsystem inom ett projekt som kallas GEMini. Systemet är tänkt att användas för tumörlokalisering och verifiering av levererad stråldos vid och inför strålterapi. Några färdiga produkter baserade på denna teknologi finns ännu inte.
2. C-Rads verksamhet har i huvudsak letts av G.N. som varit anställd sedan 2005 och som tidigare även varit VD för bolaget.
3. Inom ramen för GEMini-projektet har C-Rad skapat uppfinningen "Photon converter unit comprising blind Zimmerman, and detector comprising such a converter hjälp av vilken bilder av en patient kan tas och adekvat strålningsdos kan beräknas vid strålterapi. C-Rad patentsökte X-Ray Detector genom en ansökan i USA den 4 september 2013 och sedermera genom en PCT-ansökan. C-Rads patentansökan avseende X-Ray Detector publicerades den 5 mars 2015 och patent meddelades den 26 december 2017. Jackson och Lopez, vilka är angivna som uppfinnare till X-Ray Detector, är mer eller mindre i lika omfattning uppfinnare av X-Ray Detector som tillkom genom ett samarbete dem emellan.
4. Jackson, som år 2013 var VD för C-Rad, hanterade patentansökan avseende X-Ray Detector. G.N. informerades i ett relativt sent skede om att en patentansökan var i färd att upprättas av C-Rad och han blev något överrumplad av detta. Av allt att döma ville Jackson försöka hålla patentansökan hemlig för G.N. så länge som möjligt. För G.N:s del var det självklart att han skulle anges som uppfinnare i patentansökan eftersom X-Ray Detector tillkom som resultatet av ett samarbete mellan honom och Jackson och båda är uppfinnare till den. Både Lopez och Jackson överlät sina uppfinnarrätter till C-Rad 2013.
5. Efter att patentansökan ingivits fortsatte C-Rads arbete med att utveckla X-Ray Detector. I det arbetet deltog både Lopez och Jackson mer eller mindre på heltid.
6. Under våren 2014 fattades på initiativ av Jackson beslut om att C-Rads verksamhet, som dittills bedrivits i Östersund, skulle samlokaliseras med övriga bolag i C-Radkoncernen i Uppsala. Det innebar att C-Rad tappade kompetens genom att medarbetare slutade.
7. I juni 2014 approcherade E.H. C-Rad AB:s styrelseordförande B.B. och frågade om han fick köpa loss C-Rad från C-Rad AB. C-Rad AB hade emellertid inget intresse av att sälja C-Rad.
8. Under sommaren 2014 anlitade Jackson en konsult med uppdrag att genomgå kod och hårdvara i GEMini-projektet, som efter projektets flytt till Uppsala fanns på en extern hårddisk. Uppdraget redovisades i en konsultrapport daterad den 28 augusti 2014. Dagen därpå sade Jackson upp sig från sin tjänst hos C-Rad.
9. Beamocular ansökte den 2 mars 2015 om patent på IRDD i USA och sedermera ingavs även en PCT-ansökan. Jackson var ursprungligen angiven som ensam uppfinnare i ansökningarna. USA-ansökan gjordes två dagar innan publiceringen av C-Rads patentansökan av X-Ray Rodriguez.
10. Informationen Jackson utnyttjat och/eller röjt utgörs av information och kunskap om X-Ray Detector samt idéer om tekniska lösningar för vidareutvecklingen av uppfinningen i tiden efter C-Rads patentansökan som återfinns som tre särdrag i IRDD.
11. Information som lett till de tre särdragen som IRDD uppvisar i förhållande till X-Ray Detector är följande.
a) Flerlagerstrukturen. Att de olika lagren kan ha olika potential konstaterades av C-Rad redan 2013.
b) Användningen av Parylene som isolator. Idén fanns hos C-Rad under den tid då Jackson var anställd där.
c) Placeringen av GEM-hål. Denna fråga diskuterades mellan Lopez och Jackson under sommaren 2014 och det stod då klart att det behövdes mer än ett GEM-hål för att lösa problemet med mättnad. Detta tillägg framgår även av X-Ray Detector och motsvarar väsentligen särdraget i patentkrav 1 i X-Ray Detector, som anger att åtminstone en del av de genomgående hålen är upplinjerade med blindhålen. Den exakta utformningen presenterades för C-Rads styrelse den 26 september 2014. Den utformning som då presenterades för C-Rads styrelse är exakt likadan som den som anges i IRDD figur 2d, aktbilaga 17.
12. IRDD bygger i huvudsak på X-Ray Rodriguez. Samtliga tre särdrag bygger på idéer som togs fram hos C-Rad, främst av G.N., men även i någon mån av Jackson i ett samarbete mellan dem. Det stämmer inte att M.A., som varit anställd hos Beamocular, är uppfinnare till de tre ovan nämnda dragen som särskiljer IRDD från X-Ray Rodriguez.
13. X-Ray Detector har hållits hemlig av C-Rad under tiden den utvecklades. Uppfinningen blev publik först genom att C-Rads patentansökan publicerades 18 månader efter ingivandet, dvs. i början av mars 2015, vilket Jackson känt till.
14. C-Rad är ett forsknings- och utvecklingsbolag med ett litet antal anställda och så var fallet även under den tid då Jackson var anställd. Det är givet att arbetsresultat, idéer och uppfinningar som uppkommit i verksamheten har varit hemliga hos C-Rad, i vart fall har det varit underförstått. Det ter sig dessutom närmast självklart att en uppfinning som är föremål för en patentansökan och därför hemlig hos patentmyndigheten hålls hemlig hos sökanden, i detta fall C-Rad. Det framgår dessutom av utkastet till patentansökan att information om X-Ray Detector är "confidential". Anställningsavtal som C-Rad har ingått med arbetstagare – där för övrigt Jackson har tecknat firman för bolaget – innehåller också sekretessbestämmelser.
15. C-Rad och C-Radkoncernen hade inte under den tid då Jackson var anställd hos C-Rad en kultur där det talades öppet om uppfinningar efter att patentansökningarna lämnats in. C-Radkoncernen hade en praxis som innebar att utomstående fick underteckna sekretessavtal för att kunna ta del av information om patentsökta uppfinningar och/eller utvecklingsarbete.
16. Det har även funnits Johnson i anställningsavtal för anställda vid C-Rad, bl.a. för G.N. och M.P.
17. Korrespondens mellan Jackson, G.N. och patentombudet George avseende utformningen av patentkraven för X-Ray Detector är märkt som ”confidential”.
18. Ewing anförande på den s.k. ESTRO-mässan i april 2014, där han ska ha förevisat en PowerPoint-presentation, aktbilaga 69, visar inte att C-Rad inte haft som praxis att hemlighålla information om sin forskning och utveckling i allmänhet eller om X-Ray Detector i synnerhet. För det första har presentationen inte riktats till några andra än en utvald publik. För det andra godtar C-Rad inte Ewing påstående att de som deltog vid presentationen inte hade undertecknat sekretessavtal. För det tredje röjer inte presentationen några tekniska detaljer om X-Ray Detector.
19. Inte heller stämmer Ewing påståenden i övrigt att X-Ray Detector ska ha presenterats på branschmässor, m.m., utan att sekretessavtal har upprättats. Alldeles oavsett skulle ett begränsat spridande till en mindre krets inte förta informationen dess kvalitet som företagshemlighet eller innebära att den inte har hemlighållits.
20. E-post daterad april och maj 2014 säger inget om C-Rads praxis och attityd i fråga om hemlighållande då den avser korrespondens med C-Rads interna försäljningsorganisation.
21. Informationen enligt p. 1 s. 7, ovan, har Jackson erhållit inom ramen för sin anställning hos C-Rad. G.N. och Jackson har ingående diskuterat och arbetat med dessa lösningar och andra frågor som ett led i utvecklingen av GEMini-projektet och X-Ray Detector.
22. De tre tillägg som IRDD uppvisar i förhållande till X-Ray Detector, eller i vart fall idéerna till dem, togs fram hos C-Rad under den tid då Jackson fortfarande var anställd på bolaget. Den huvudsakliga uppfinnaren till dessa tillägg är G.N., även om Jackson deltagit i arbetet eller i vart fall vunnit kunskap om idéerna i sin anställning hos C-Rad. Avseende de specifika särdragen anförs följande.
a) Flerlagerstrukturen utvecklades av C-Rad – främst av G.N. – under den tid som Jackson var anställd där. Jackson tog del av kunskapen om flerlagerstrukturen i oktober 2013. Frågan diskuterades fortlöpande.
b) Att använda Parylene som isolator är en idé som togs fram under den tid Jackson var anställd hos C-Rad. Detta diskuterade Lopez och Jackson
c) Placeringen av GEM-hålen togs fram under den tid Jackson var anställd hos C-Rad. Den exakta utformningen presenterades för C-Rads styrelse den 26 september 2014. Detta diskuterade Lopez och Jackson
23. Beamocular hade inte kunnat uppfinna IRDD och patentsöka uppfinningen utan den kunskap och information Jackson fått i förtroende av C-Rad under sin anställning hos C-Rad. Detta framgår av likheten mellan uppfinningarna, enligt följande.
24. IRDD överensstämmer i mycket stor utsträckning med X-Ray Detector och ett utnyttjande av uppfinningen IRDD skulle göra intrång i C-Rads uppfinning X-Ray Detector. Detta framgår av den jämförelse som C-Rads patentombud har gjort över hur patentkraven i de båda patentansökningarna förhåller sig till varandra. IRDD har av det amerikanska patentverket befunnits i flera avseenden vara identisk med X-Ray Detector när ansökan ingavs i USA. Även efter att Beamocular gjort vissa justeringar av ansökan upprepades det av det amerikanska patentverket att IRDD uppvisade mycket stora likheter med X-Ray Detector.
25. Uppfinningstanken för IRDD är densamma som för X-Ray Detector. I det pågående målet mellan C-Rad och Beamocular i Patent- och marknadsdomstolen har uppfinningstanken för X-Ray Detector angetts vara: "En konverterenhet och detektor som reducerar elektron- och fotonspridning och som möjliggör hög skärpa i bilder av inkommande strålning."
26. Uppfinningstanken för IRDD har av Beamocular i samma mål angetts vara: "En konverterenhet och detektor som reducerar spridda (laterala) elektroner och som möjliggör en ökad noggrannhet och upplösning i bilder av inkommande strålning."
27. X-Ray Detector och IRDD skiljer sig åt endast på tre relevanta punkter, se ovan, p. 11, och avsnitt 1, p. 11.
28. De tillägg IRDD uppvisar i förhållande till X-Ray Detector är följande.
a) Flerlagerstrukturen, se ovan, p. 27. Detaljen i tillägget – spänningssättning – är så begränsad att väsentlig identitet mellan uppfinningarna under alla förhållanden föreligger.
b) Användning av Parylene som isolator, se ovan, p. 27. Detaljen i tillägget – att endast delar av blindhålet isoleras för att påverka mängden elektroner som lämnar blindhålet – tjänar samma syfte som den princip som kommer till uttryck i X-Ray Rodriguez. I X-Ray Detector är det fotoelektriska konverterlagrets syfte att styra konverteringseffektiviteten för valda fotonenergier, vilket betyder att beläggning helt eller delvis kommer att påverka mängden elektroner som lämnar konverterenhetens blindhål. Med andra ord är syftet med isolatorn i IRDD och det fotoelektriska delvis belägga blindhålet för att påverka mängden elektroner som lämnar konverterenhetens blindhål, även om det sker via olika mekanismer. Detaljen i tillägget – att endast isolera delar – är hur som helst så begränsad att väsentlig identitet föreligger mellan uppfinningarna.
c) Placeringen av GEM-hål, se ovan, p. 27. Detaljen i tillägget – som endast framgår i underkrav 5 i IRDD – är oväsentlig och hur som helst så begränsad att väsentlig identitet föreligger mellan uppfinningarna.
29. Ewing kompanjon i Beamocular, E.H., har tidigare velat köpa ut GEMini-projektet, d.v.s. X-Ray Detector, från C-Radkoncernen så sent som i juni 2014. X-Ray Detector har alltså varit intressant för Beamoculars utvecklingsprojekt.
30. IRDD bygger i princip helt på X-Ray Detector. De tre dragen som särskiljer IRDD från X-Ray Detector har bara utmejslats genom den amerikanska patentansökningsprocessen efter många justeringar som medförde att IRDD till slut ansågs vara patenterbar. Vid inlämnandet av den amerikanska patentansökan ansågs IRDD istället sakna uppfinningshöjd i förhållande till X-Ray Detector. Europeiska patentverket har även, inom ramen för PCT-ansökan av IRDD, klassificerat X-Ray Detector som ett dokument av särskild relevans för IRDD och som i relation till IRDD utgör hinder avseende kraven på såväl nyhet som uppfinningshöjd. Alltså, som patentansökan ursprungligen såg ut var IRDD i princip identisk med X-Ray Detector, och även efter att patent meddelades står klart att IRDD fortfarande till övervägande del består av X-Ray Detector och att de tre särdragen härrör från C-Rad.
M.A. har inte uppfunnit de tre särdragen och har i vart fall försetts med information av Jackson
31. Det stämmer inte att M.A., som varit anställd hos Beamocular, är uppfinnare till de tre ovan nämnda särdragen som särskiljer IRDD från X-Ray Rodriguez.
32. M.A. har engagerats för att utveckla en detektor och då fått del av teknik som Jackson hade kunskap om. Det är inte riktigt att M.A. ensam kommit fram till en uppfinning som är mer eller mindre identisk med X-Ray Detector utan att Jackson skulle ha försett honom med information eller kunskap om X-Ray Detector. M.A. har endast bidragit till skapandet av IRDD.
33. Jackson har också varit delaktig i arbetet med IRDD och/eller försett M.A. med företagshemligheterna enligt ovan, avsnitt 4.1.2.
34. Att M.A. senare angetts som meduppfinnare i den amerikanska patentansökningsprocessen avseende IRDD är mindre relevant då det ”klargörandet” gjordes den 22 juni 2017 – efter att C-Rad hade ansökt om stämning mot Beamocular i Patent- och marknadsdomstolen i maj 2017.
35. De tre särdragen som skiljer IRDD från X-Ray Detector har i allt väsentligt tagits fram på basis av de idéer och tekniska lösningar som fanns hos C-Rad när Jackson var anställd där.
36. Se ovan, p. 14–18 och 20. Jackson har alltså varit helt införstådd med att C-Rad krävde sekretess av anställda.
37. Mot bakgrund av vad som anförts i avsnitt 4.1.3, ovan, har Jackson insett att X-Ray Rodriguez varit hemlig hos C-Rad och att den utgjort en företagshemlighet. Detta gäller alldeles oavsett om Jackson har överlåtit uppfinningen till C-Rad eller inte. Den omständigheten att han har överlåtit sin del av uppfinningen till C-Rad talar endast för att han haft ännu större skäl att avhålla sig från att röja och/eller utnyttja informationen om X-Ray Detector i sin konkurrerande verksamhet. Det har inte krävts något sekretessåtagande från Ewing sida i samband med överlåtelsen för att han i lagens mening obehörigen skulle kunna utnyttja och/eller röja företagshemlig information.
38. När det gäller C-Rads vidareutveckling av X-Ray Detector har det uppenbarligen varit i vart fall underförstått för Jackson, som var VD för C-Rad, att de konkretiserade idéer om olika tekniska lösningar som tagits fram av G.N. i samarbete med andra hos C-Rad skulle hållas hemliga.
39. Se ovan, under grunder, avsnitt 3.1.
40. Jackson har vidare redan vid den s.k. ESTRO-mässan i april 2014 annonserat att han hade långt framskridna planer på att i egen regi bedriva verksamhet som konkurrerade med C-Rad.
41. Enligt det anställningsavtal Jackson själv pekat ut i samband med att C-Rad AB bytte lista på Stockholmsbörsen 2014 var han förbjuden att utan medgivande från C-Rad bedriva direkt eller indirekt affärsverksamhet, ta emot uppdrag eller utöva verksamhet som kan antas inverka menligt för C-Rad. Trots detta har Jackson den 9 september 2014 ansökt hos Bolagsverket att registreras som VD och styrelseledamot för Beamocular.
42. Efter sin uppsägning kvarstod Jackson i tjänst till den 29 september 2014, vilken period avslutades redan den 3 september 2014 genom överenskommelse mellan Jackson och Arnold.
43. Den 30 augusti 2014, en lördag, tillika dagen efter Ewing uppsägning, observerade Mccoy (anställd hos C-Rads systerbolag) Jackson i C-Radkoncernens lokaler i Uppsala. M.N. överhörde då ett telefonsamtal mellan Jackson och E.H. i vilket Jackson uttryckte någonting i stil med att han alltjämt hade nycklar kvar till serverrummet och därför ”kan göra vad jag vill”. Kort därpå konfronterade Nolan om huruvida Mccoy hade hört telefonsamtalet. Efter att det framkom att så var fallet uppgav Jackson att vad han hade sagt hade bara varit ett skämt. Han var även angelägen om att Mccoy inte skulle berätta för någon annan att Jackson hade befunnit sig i lokalerna. Påföljande vecka observerade Mccoy återigen att Jackson befann sig i C-Radkoncernens lokaler under kvällstid.
44. Det beskrivna händelseförloppet kan inte förstås på annat sätt än att Jackson – med E.H:s vetskap – har befunnit sig i C-Rad koncernens lokaler i Uppsala för att antingen tillägna sig C-Rads information eller för att ta med sådan information. Det beskrivna skeendet inträffade då Jackson fortfarande var anställd hos C-Rad och utgör ett handlande som ingått i hans planläggning att bedriva verksamhet som konkurrerar med C-Rads. Alldeles oavsett detta står det klart att Jackson har medtagit dokumentation från C-Rad, bl.a. avseende X-Ray Detector, vilket han medgett och att han efter anställningens upphörande har haft hårddiskar med information om GEMini-projektet som han vägrat att lämna tillbaka till C-Rad. I sista hand gör C-Rad gällande att Jackson har utnyttjat och/eller röjt minneskunskap.
45. Utöver den ovan nämnda informationen har Jackson tillgodogjort sig dokumentation rörande X-Ray Detector, som innehåller företagshemliga uppgifter.
46. I det mellan C-Rad och Beamocular pågående målet i Patent- och marknadsdomstolen har Beamocular ingett två handlingar som utgörs av utkast till patentansökan avseende X-Ray Detector. I utkastet har Jackson och Lopez gjort tillägg och kommentarer i "track changes". Handlingarna är C-Rad tillhörigt arbetsmaterial som Jackson överhuvudtaget inte har någon rätt till och dokumentationen utgör inte heller till patentmyndigheter ingivet material. Detta utgör i sig ett obehörigt angrepp på C-Rads företagshemliga information. Vidare visar Ewing innehav av dokumentationen att han från C-Rad medtagit företagshemlig infor-mation rörande X-Ray Detector. I samband med muntlig förberedelse i målet upplyste Weiss ombud och Patent- och marknads-domstolen att han förbehållit sig rätten att ta med sig och spara handlingar tillhörande C-Radkoncernen som rör de patent och patentansökningar han varit delaktig i.
47. Att Jackson har medtagit företagshemlig information från C-Rad och andra bolag inom C-Rad koncernen framkom även i ett nu avslutat mål mellan Beamocular och C-Rad Positioning AB. I det målet lämnade Beamocular in en s.k. "heder och vandel-frågelista" som var konfidentiell hos C-Rad AB. Jackson förklarade då att han "hittat" handlingen i samband med "vårstädning".
48. Ewing påstående om att G.N. skulle ha krävt att "stå med som uppfinnare" mot att han skulle granska ett utkast till patentansökan stämmer inte. Inte heller stämmer Ewing ogrundade försök att förminska G.N:s insatser vid framtagandet av X-Ray Detector. G.N. är för övrigt uppfinnare i ett antal patentansökningar som C-Rad innehar.
4.2 K.M.
2. G.N. hade mellan 2005 och tidpunkten för uppfinningens tillkomst arbetat med produktutveckling och projektledning inom C-Rad. De innovationer inom detektorområdet som utvecklingsarbetet baserades på härrör från professor Garcia och hans forskargrupp vid Karolinska Institutet i Stockholm. Motsvarande patentansökningar lämnades in under perioden 1999–2003, alltså innan G.N. hade någon koppling till C-Rad. G.N. har inte bidragit till någon av dessa uppfinningar. G.N. är inte registrerad som uppfinnare till något av de övriga patent som C-Rad koncernen är innehavare av. G.N. är inte heller upphovsman till några andra publicerade patentansökningar eller beviljade patent, trots en lång karriär som forskare och utvecklare inom tekniskt avancerade områden.
3. Det är Jackson som är den huvudsakliga upphovsmannen till C-Rads patenterade uppfinning X-Ray Detector, medan G.N. endast bidragit i begränsad omfattning.
4. De nya idéer som patentsöktes som X-Ray Detector i september 2013 tillkom först efter att Jackson engagerat sig i detektorprojektet. Jackson var den som ensam tog fram grunden till X-Ray Detector, efter att ha kartlagt de problem som de befintliga tekniska lösningarna vid C-Rad var behäftade med. Dessa problem hade inte lösts av G.N. eller övriga medarbetare vid C-Rad, trots att arbetet pågått sedan 2005. Varken G.N. eller övriga medarbetare inom gruppen hade den innovativa förmåga som krävdes för att ta fram de nya idéer som resulterade i X-Ray Rodriguez. Jackson var även den som ensam beskrev uppfinningen för patentombudet. Informationen från Jackson utgjorde hela underlaget för nyhetssökningen och till det första utkastet till patentansökan. Det fanns inte anledning att informera G.N. inför inledningen av patenteringsprocessen för X-Ray Detector, eftersom Jackson var ensam upp-hovsman till de centrala delarna av uppfinningen.
A. Jackson tog i augusti 2013 kontakt med G.N. för att be om kommentarer till sökrapporten samt det första utkastet till patentansökan som då hade tagits fram av patentombudet. G.N. meddelade då att han var villig att bidra med sina kommentarer under förutsättning att han skulle listas som meduppfinnare i patentansökan.
B. G.N:s huvudsakliga bidrag som meduppfinnare till X-Ray Detector avser följande delar.
a) Möjligheten att belägga metallytor med ett fotoelektriskt konverterande ytskikt för att på så vis öka antalet frigjorda elektroner och därmed signalnivån (patentkrav 4–6 samt 12–15 i den ursprungliga USA-ansökan).
b) Klargörandet att uppfinningen i vissa utföranden kan utgöra en detektor för s.k. absolutdosimetri (patentkrav 37 i den ursprungliga USA-ansökan).
c) Förslag på alternativa materialval för metallstrukturer och isolationsskikt, samt alternativa gasblandningar (ej separata patentkrav i den ursprungliga USA-ansökan).
C. G.N. har även, efter anvisning från Jackson, bidragit med förslag på alternativa tillverkningsmetoder för den med genomgående hål- respektive blindhålsförsedda konverterplattan (ej separata patentkrav i den ursprungliga USA-ansökan) samt alternativa metoder för elektronförstärkning utöver GEM (patentkrav 29 i den ursprungliga USA-ansökan). I dessa delar är G.N. att betrakta som medhjälpare snarare än meduppfinnare.
D. G.N. och C-Rads övriga medarbetare har löpande genomfört teoretiska beräkningar/simuleringar samt praktiska experiment inom ramen för detektorprojektet GEMini. I detta arbete har även ingått att verifiera de idéer som ligger till grund för X-Ray Detector. Det faktum att G.N. har deltagit i verifieringen av en viss idé kan inte tas till intäkt för att han är upphovsman till densamma.
5. Se nedan, p. 36. Jackson var anställd som VD hos C-Rad och tjänsten innefattade inte forsknings- eller uppfinnarverksamhet. Han förelades inte heller en närmare angiven uppgift som resulterade i en ny uppfinning. Under sin anställning hos C-Rad gjorde Jackson inte några anmälningspliktiga patenterbara uppfinningar, utöver X-Ray Detector, som faller inom arbetsgivarens verksamhetsområde. Det fanns inget skrivet i Ewing anställningsavtal inom C-Radkoncernen om äganderätten till de immateriella tillgångar som utvecklades under hans anställning.
6. Under 2014 tvingades Jackson inse att C-Rad inte kom längre med att utveckla en produkt baserad på X-Ray Rodriguez. Det hade varit svårt att få industrigruppen i Östersund att tänka nytt, vilket utmynnade i beslutet att lägga ned den delen av verksamheten i C-Rad.
8. Se också ovan, p. 6. Syftet med beställningen av konsultrapporten var att säkerställa möjligheten att driva projektet vidare med ny personal inom C-Rad, vilket framgår av rapporten, aktbilaga 15. Ingenjören M.P. som hade anställts med placering i Uppsala med syfte att vidareutveckla produkten baserad på X-Ray Detector slutade oväntat. Dessutom uppstod en konflikt mellan Jackson och Washington nya VD T.T. Allt detta ledde till att Jackson sa upp sig från sin anställning hos C-Rad. Han trodde dock fortfarande på möjligheterna att ta fram en effektiv detektor. Behovet av en avancerad detektor för användning inom strålterapi fanns där men den tekniska lösningen X-Ray Detector som tagits fram fungerade inte tillräckligt väl i praktiken – projektet hade misslyckats.
10. Jackson har inte utnyttjat information och kunskap om X-Ray Detector samt idéer om tekniska lösningar för vidareutveckling av uppfinningen i tiden efter C-Rads patentansökan.
11. Det bestrids att de tre särdragen utvecklats hos C-Rad under den tid Jackson var anställd i bolaget.
a) Förslaget om flerlagerstrukturen kom egentligen från den italienska underleverantören ELTOS. ELTOS föreslog, av rent tillverkningstekniska skäl, att konverterstrukturen skulle byggas upp i flera lager. Dylika flerlagerstrukturer (s.k. ”multilayer PCB”), används regelmässigt inom kretskortstillverkning sedan 1960-talet och ELTOS är en kretskortstillverkare. Att förslaget kom från ELTOS framgår på sid. 35 i rapport upprättad av C-Rad i mars 2014. På sid 38 i samma dokument framgår jämväl att C-Rad inte övervägt att bygga upp konverterstrukturen i flera sinsemellan elektriskt isolerade lager, eftersom det i denna rapport konstateras att de olika lagren behöver förbindas elektriskt, t.ex. genom att belägga insidan av hålen med ett elektriskt ledande ytskikt. Sålunda skall sägas att överväganden kring konstruerandet av en sådan struktur av detektorn inte i sig varit något nytt.
Det kan vidare noteras att idén om en flerlagerkonstruktion, där varje lager är separat spänningssatt, är känt inom röntgendetektorområdet redan genom US-patentet 3,971,942, ”Cervantes”, Abstract, stycke 2, raderna 5–7, från 1970-talet.
M.A:s tekniska idé att varje lager ges en separat spänning med sinsemellan olika elektriska potential har emellertid motiverat patenterbarheten för IRDD.
Den tekniken finns inte i t.ex. X-Ray Detector och den konstruktionslösningen har heller inte diskuterats hos C-Rad, såvitt Jackson känner till, såsom ett intressant eller utvecklingsbart alternativ.
Vad gäller den e-postkommunikation som C-Rad har hänvisat till är det en kommunikation som härrör från en situation där G.N. fick i uppdrag av Jackson att utreda om det eventuellt kunde finnas några funktionsmässiga fördelar med en flerlagerskonstruktion. G.N:s svar är en återrapportering till Jackson av detta utredningsuppdrag, och visar att hans slutsats var att det inte fanns några sådana fördelar.
G.N. kan således inte anses vara upphovsman till flerlagerstrukturen och tekniken kan inte heller anses utgöra en företagshemlighet.
b) Användningen av Parylene som isolator och att belägga metallytor med, är allmänt känt och en teknik som kom fram redan under 1940-talet.
Det var även allmänt känt att Parylene är en lämplig isolator för användning inom röntgendetektorområdet, se t.ex. Fuchs patentansökan från 2009, US 2009/0142227 Parylene Coating and method for the productions thereof.
Syftet med att använda Parylene inom C-Rad var endast att elektriskt isolera konvertern från GEM-folien, se aktbilaga 37: ”…to avoid shortcuts between the metal converter and the GEM Cu foil”, alltså inte för att isolera  (delar av) konverterhålens väggar såsom beskrivs i IRDD. När Beamocular utvecklade IRDD kom M.A. fram till insikten att det i en och samma konverterstruktur behövs både oisolerade och isolerade metallytor för att fånga in och neutralisera joner samtidigt som elektrontransporten säkerställs där det isolerande ytskiktet i IRDD istället ska vara på insidan av konverterhålen.
I IRDD används Parylene som isolator för att lösa det just sagda problemet. C-Rad har å sin sida använt Parylene för att lösa ett helt annat problem. Det är sålunda lösningen på två olika problem som här kan uppfattas diskuteras som om det vore samma sak.
C-Rad hävdar att detta tillägg tjänar samma syfte som den princip som kommit till uttryck i X-Ray Detector, patentkrav 4. Påståendet är felaktigt. Även om ytterligare elektroner i teorin skulle kunna frigöras ur ”väggarna” med hjälp av ett fotoelektriskt konverterande ytskikt så skulle samtliga fria elektroner i blindhålen ändå omedelbart (via diffusion) absorberas i väggarna igen – såvida inte dessa också vore belagda med ett elektriskt isolerande ytskikt såsom beskrivs i IRDD.
Ett fotoelektriskt konverterande ytskikt gör alltså i sig ingen nytta och kan inte sägas ha samma funktion som ett elektriskt isolerande ytskikt.
Ett elektriskt isolerande ytskikt gör däremot nytta även utan ett fotoelektriskt konverterande ytskikt genom att det säkerställer att fria elektroner i blindhålen inte absorberas i väggarna utan istället reflekteras. Detta är helt nödvändigt för att säkerställa att elektronerna når fram till GEM-folien för att där förstärkas och slutligen transporteras till utläsningspanelen.
C-Rads resonemang bekräftar endast att ett fotoelektriskt konverterande ytskikt i sig inte gör någon nytta såvida det inte också är elektriskt isolerade. Detta framgår inte av X-Ray Rodriguez.
C-Rad hänvisar till e-postkorrespondens mellan Jackson och Lopez Det som diskuterades i denna korrespondens var metoder för att lämna väggarna i blindhålen oisolerade, dvs. tvärt emot vad som beskrivs i IRDD. Som framgår av e-postkorrespondensen så fanns idén att selektivt belägga metallytor med Parylene redan beskriven i en av de tidigare publicerade forskningsartiklarna (”Surface Engineering and Patterning Using Parylene in Biological Applications”) som bifogades det aktuella e-postmeddelandet.
Tanken att selektivt belägga metallytor med Parylene i en röntgendetektor har även offentliggjorts genom Fuchs amerikanska patentansökan från 2009 (förvisso med ett annat syfte än i IRDD), aktbilaga 48. Se t.ex. stycke 0014: ”Hopkins relevant method has Elliott for direct patterning of parylene. In the prior art the substrate is therefore first completely coated and the coating is then ablated at defined locations.”
G.N. kan således inte anses vara upphovsman till idén att använda Parylene som isolator och tekniken kan inte heller anses utgöra en företagshemlighet.
c) Idén att upplinjera grupper med flera GEM-hål mot varje konverterhål har aldrig diskuterats mellan Jackson och Tucker drog självständigt den slutsatsen, vilket framgår av hans minnesanteckningar. Vad gäller det eventuella behovet av upplinjering av grupper av GEM-hål mot varje konverterhål så diskuterades inte detta mellan Jackson och M.A. innan M.A. presenterade sin slutsats att det troligen behövs tre GEM-hål per konverterhål.
Jackson är inte upphovsman till denna idé, och han har inte heller fått denna information från G.N. Det kan inte uteslutas att G.N., även om det är troligast att det är uppgifter som kommer från CERN, kommit fram till denna idé efter att Jackson slutat sin anställning.
Vad gäller "styrelsepresentationen", vilken saknar datum men som sägs vara daterad den 26 september 2014, så har Jackson aldrig sett denna och det kan konstateras att det datum som den anges vara skapad, är efter den tidpunkt då Jackson lämnade Arnold.
Det bestrids således att Jackson erhållit information om placeringen av GEM-hålen.
12. Se ovan, p. 11.
13. Det bestrids att X-Ray Detector hållits hemlig av C-Rad efter det att patentansökan för X-Ray Detector ingavs den 4 september 2013. C-Rad tycks vara av uppfattningen att en uppfinning som har förvärvats av bolaget per automatik utgör företagshemligheter. Jackson bestrider att så skulle vara fallet och menar att en sådan sekretessförbindelse behöver regleras i avtal, vilket inte gjorts i detta fall.
14. Se nedan, p. 16. Därutöver kan tilläggas att anledningen till att utkastet till patentansökan för X-Ray Detector var märkt ”confidential” var att informationen skulle hållas hemlig fram till dess patentansökan ingavs för att inte förstöra kravet på nyhet för uppfinningen.
15. Inom C-Radkoncernen har praxis och kulturen genomgående varit att patentsökta uppfinningar inte har hållits hemliga sedan patentansökan har lämnats in – istället talade såväl bolagsföreträdare som anställda öppet om uppfinningarna. Syftet med den kulturen var att så tidigt som möjligt samla in information om det möjliga marknadsintresset, innan stora investeringar gjordes i nya utvecklingsprojekt. Det bestrids att C-Radkoncernen och dess bolag hade en praxis där utomstående fick underteckna sekretessavtal för att kunna ta del av information om patentsökta uppfinningar och/eller utvecklingsarbete.
16. I Ewing anställningsavtal hos C-Rad har det varken funnits någon sekretess- eller konkurrensklausul, vilket torde vara ovanligt för en VD eller för en person med M.s kunskap och erfarenhet. Detta får anses ge uttryck för en kultur som existerade hos C-Rad, innebärande att bolaget inte vidtog åtgärder för att hålla företagsrelaterad eller forsknings- och utvecklingsrelaterad information konfidentiell.
Det bestrids att dokumentet ”C-RAD AB RULES OF CONFIDENTIALITY, INVENTIONS AND COPYRIGHT” skulle utgöra ett policydokument för C-Rad koncernens bolag för hemlighållande av bl.a. företagshemligheter. Dokumentet utgör en del av T.T:s VD-anställningsavtal med moderbolaget C-Rad AB och som paraferats av honom och E.H. Begreppet ”the Executive” i dokumentet avser alltså T.T. Något motsvarande avtal har aldrig upprättats mellan C-Rad och Jackson
17. Se ovan, p. 14.
18. Vid ESTRO-mässan i Wien i april 2014 höll Jackson en presentation om X-Ray Detector. Denna presentation var inte märkt som konfidentiell. I presentationen visades en principskiss av X-Ray Rodriguez. Även C-Rads amerikanska patentansökan omnämns. I den muntliga presentationen omnämndes ytterligare tekniska detaljer om uppfinningen. Ett flertal externa intressenter tog del av presentationen vid mässan utan krav på sekretess. Vid mässan förde Jackson ingående diskussioner på teknisk nivå om X-Ray Detector med i vart fall C.G., Y.M., Y.K. samt W.L. Presentationen användes även i andra sammanhang i kontakter med potentiella kunder och samarbetspartners.
19. Patentsökta uppfinningar och tillhörande patentansökningar har regelmässigt presenterats och diskuterats bl.a. på branschmässor och i övrig kommunikation med potentiella kunder och samarbetspartner. Detta har skett utan krav på att det först behövts upprättas ett sekretessavtal med mottagande part. Den 11 juni 2014 besökte Jackson en potentiell kund i Regensburg. Vid mötet deltog Jackson, F.C., C-Rads lokala säljare, samt Harris, företrädare för Klinikum der Universität Regensburg. Vid mötet diskuterades X-Ray Detector i detalj. Något sekretessavtal hade inte upprättats före mötet. På kvällen samma dag skickade T.T. ett förslag till mall för intentionsavtal med kunden. I detta förslag angavs ingenting om sekretess. Jackson anpassade förslaget och sände det den 19 juni 2014 till Harris
21. Se ovan, p. 10–11.
22. Se ovan, p. 10–11.
23. Se ovan, p. 11.
24. Det bestrids att ett utnyttjande av uppfinningen IRDD skulle göra intrång på uppfinningen X-Ray Detector. Detta framgår av sakkunnigutlåtandet från C.D.
25. Syftet med X-Ray Detector och IRDD är på en hög nivå detsamma – att förbättra upplösning och skärpa, men de tekniska lösningarna är väsentligt olika och därmed är uppfinningstankarna olika.
26. Se ovan, p. 25.
27. Se ovan, p. 11.
28. Se ovan, p. 11.
30. Utlåtandena från det amerikanska patentverket och C-Rads patentombud, som C-Rad hänvisar till, utgår från det ursprungliga kravomfånget för de båda amerikanska patentansökningarna. Detta kravomfång har senare behövt justeras efter förelägganden från det amerikanska patentverket, vilket innebär att tidigare gjorda utlåtanden inte längre är relevanta. Ett amerikanskt patent har den 30 januari 2018 utfärdats för IRDD, efter att det amerikanska patentverket gjort den slutliga bedömningen att uppfinningen uppvisar uppfinningshöjd och nyhetsvärde över såväl X-Ray Detector som andra uppfinningar inom området.
M.A. har uppfunnit de tre särdragen och har inte försetts med information av Jackson
E. Efter anställningen hos C-Rad träffade Jackson under hösten 2014 M.A. för att diskutera ett samarbete. De hade träffats tidigare och Jackson visste att Conley var en mycket kompetent disputerad teoretisk och experimentell fysiker med inriktning mot partikelfysik. Han hade även lång erfarenhet ifrån kommersiella produktutvecklingsprojekt. Jackson berättade om behovet av bättre detektorer och vad det var för problem man ville och behövde lösa och frågade om M.A. var intresserad av att vara med och utveckla en fungerande och effektiv detektor.
31. De centrala delarna i Beamoculars patentansökningar benämnda "Ionizing Radiation Detecting Device" härrör från M.A. under hans tid som forskningsansvarig fysiker vid Beamocular i början av 2015. M.A. kom med dessa idéer på eget initiativ. Han fick inte några direkta instruktioner om att söka sådana lösningar och han tog inte heller del av konfidentiell information härrörande från C-Rad.
32. Det starkaste skälet till att Jackson inte ville beskriva någon redan känd teknik (som t.ex. fanns i X-Ray Detector) för M.A. var att han ville att M.A. skulle utveckla något nytt. Jackson ville inte riskera att M.A. skulle bli styrd och fastna i tankegångar som inte lett till någon lyckosam lösning. Med de utgångspunkterna rekryterades M.A. till Beamocular med det tydliga uppdraget att utveckla en detektor som skulle lösa de problem som ännu inte var lösta och som skulle fungera. M.A. och ytterligare en medarbetare anställdes med första arbetsdag den 1 januari 2015. M.A. kände således inte till uppfinningen som låg till grund för X-Ray Detector och hur den var framtagen. M.A. började omedelbart med att utveckla en konstruktion där han relativt snart kom fram till de tre specifika detaljerna som kom att prägla innovationen.
33. Under utvecklingsarbetet har Jackson och M.A. givetvis kommunicerat med varandra. Det bestrids att Jackson försett M.A. med företagshemlig information tillhörig C-Rad.
34. När M.A. hade utvecklat något man hoppades skulle kunna vara patenterbart gav Beamocular in en ansökan för att testa om det var något som kunde patenteras. I detta läge var det Jackson, i kraft av bolagets företrädare, som gav in handlingarna och kom i det läget att noteras som ”uppfinnaren”. Detta var inte korrekt och innan bolaget fick respons om att idén/uppfinningen var patenterbar tog M.A. upp frågan att han rätteligen skulle stå som uppfinnare. M.A:s anspråk orsakades inte av att C-Rad började ställa anspråk mot Beamocular.
35. Uppfinnare till de centrala delarna av IRDD och de tre tilläggen angivna i målet är M.A. M.A. har i egenskap av forskningsansvarig på Beamocular på eget initiativ och utan instruktion att söka sådana lösningar och utan att ta del av konfidentiell information från C-Rad anmält dessa tekniska lösningar till Beamocular.
36. Se ovan, p. 14–18 och 20. Vidare innehöll K.M:s anställningsavtal inom C-Radkoncernen varken sekretess- eller konkurrensklausuler.
37. Jackson har i laga ordning under sommaren 2013 anmält uppfinningen X-Ray Detector till bolagets styrelseordförande E.H. enligt lagen om rätten till arbetstagares uppfinningar. Jackson har därefter under fyra månader, den s.k. fyramånadersfristen, varit förbunden att hålla X-Ray Detector hemlig. Något avtal mellan C-Rad och Jackson som reglerar en förlängd sekretess utöver fyramånadersfristen finns inte.
38. Se ovan, p. 11, 36 och 37.
39. Se ovan, under grunder, avsnitt 3.2.
40. Det bestrids att Jackson vid den s.k. ESTRO-mässan i april 2014 annonserat att han hade långt framskridna planer på att bedriva konkurrerande verksamhet med C-Rad.
41. Anställningsavtalet avser Ewing anställning i RayTherapy Positioning AB (numera C-Rad Positioning AB). I Ewing anställningsavtal med Thompson fanns ingen konkurrensklausul. Ewing anställning i Beamocular påbörjades den 1 oktober 2014, alltså efter det att anställningen i C-Rad upphört. Innan dess registrerades endast uppgifter vid Bolagsverket, men han utförde inget arbete i Beamocular före den 1 oktober 2014.
42. Ewing anställning vid C-Rad upphörde i praktiken i månadsskiftet augusti/september 2014, då C-Rad stängde av honom från hans arbetsplats utan att ange giltigt skäl för detta. Den 29 augusti 2014 var sista tillfället som Jackson hade någon form av kontakt med G.N. avseende C-Rads verksamhet, GEMini-projektet eller idéer kring tekniska lösningar.
43. Det vitsordas att Jackson träffade Mccoy i C-Rads lokaler någon gång under helgen den 30–31 augusti 2014. Det bestrids att Jackson talade i telefon med E.H. vid detta tillfälle. Anledningen till K.M:s besök i lokalerna var att han skulle hämta sina personliga tillhörigheter. Han har aldrig haft några nycklar till C-Rads serverrum. Han har inte heller känt till administrationslösenordet till C-Rads servrar sedan 2010, då den dåvarande ekonomichefen U.J. tog över som IT-ansvarig och en extern leverantör engagerades för IT-driften. Flera medarbetare som tidigare hade slutat hade behandlats illa av T.T. Även kollegor som valde att ha fortsatt kontakt med före detta anställda hade behandlats på liknande sätt av T.T. Det var mot den bakgrunden, och med omtanke om Mccoy, som då var relativt nyanställd, han framförde att N. inte behövde nämna för T.T. att de mötts i lokalerna.
44. Det bestrids att Jackson befunnit sig i C-Rads lokaler efter sin uppsägning för att tillägna sig C-Rads information eller för att ta med sådan information. Syftet med hans besök var att hämta sina tillhörigheter utan någon ytterligare konfrontation med T.T.
45. Jackson har, i sin egenskap av uppfinnare, rätt att spara relevant dokumentation om samtliga patentsökta uppfinningar som han har bidragit till. Dokumentationen klargör vilka delar som utgör K.M:s bidrag till respektive uppfinning. Om rättigheterna till en uppfinning har förvärvats av en arbetsgivare har detta skett via avtal där Jackson utgör part. Som avtalspart har han rätt att spara dokumentation kring avtalet. Det faktum att Jackson har sparat viss information kan inte tas till intäkt för att han också har avslöjat och/eller använt densamma.
46. Se ovan, p. 45. Därutöver bestrids det att Jackson röjt företagshemlig information, aktbilagorna 22 och 23 i mål mellan C-Rad och Beamocular i Patent- och marknadsdomstolen under 2017 eftersom denna information ej varit hemlig efter publiceringen i mars 2015 av C-Rads amerikanska patentansökan för X-Ray Detector
47. Se ovan, p. 45.
På C-Rads begäran har tingsrätten hållit förhör med T.T., G.N., Mccoy och George På Ewing begäran har förhör hållits med Jackson, M.A., L.J., E.H., C.K., R.F. och C.D.
Båda parterna har åberopat den skriftliga bevisning som framgår av sammanställningen, aktbilaga 136.
Frågan i målet är om Jackson ska betala skadestånd till C-Rad på grund av att han uppsåtligen eller av oaktsamhet inom ramen för Beamoculars verksamhet har utnyttjat och/eller röjt C-Rads företagshemligheter.
Parterna är ense om att målet ska prövas enligt 7 § lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter (FHL). Enligt bestämmelsen ska en arbetstagare som uppsåtligen eller av oaktsamhet utnyttjar eller röjer en företagshemlighet hos arbetsgivaren som han fått del av i sin anställning under sådana förhållanden att han insåg eller borde ha insett att han inte fick avslöja den, ersätta den skada som uppkommer genom hans förfarande. Vidare krävs synnerliga skäl för skadestånd, eftersom det påstådda förfarandet har ägt rum sedan anställningen upphört (7 § andra stycket FHL).
Den information som C-Rad har gjort gällande att Jackson har utnyttjat eller röjt har angetts enligt följande.
a) Utformningen av uppfinningen X-Ray Detector.
b) Vidareutvecklingen av tekniska lösningar avseende X-Ray Detector; nämligen tre särskiljande moment mellan uppfinningen X-Ray Detector och uppfinningen IRDD.
c) Utformningen av patentansökan, att C-Rad patentsökt X-Ray Detector samt när patentansökan gjordes.
C-Rad har vidare gjort gällande att Jackson obehörigen röjt företagshemlig information genom att ge in handlingar (aktbilagorna 22 och 23) i målet mellan C-Rad och Beamocular i Patent- och marknadsdomstolen.
Med företagshemligheter avses sådan information om affärs- eller driftförhållanden i en näringsidkares rörelse som näringsidkaren håller hemlig och vars röjande är ägnat att medföra skada för honom i konkurrenshänseende (1 § FHL).
Vid lagens tillkomst anfördes att begreppet information har en vidsträckt innebörd. Vidare angavs att gränserna för vad som utgör företagshemlighet sätts av de övriga kriterierna i definitionen och att ytterligare begränsningar följer av förutsättningarna för ansvar enligt lagen (prop. 1987/88:155 s. 34 och NJA 1998 s. 633).
Det är klart att den typ av information som är aktuell i målet kan omfattas av FHL. Avgörande för frågan om informationen är företagshemlig eller inte är om de övriga kriterierna i definitionen är uppfyllda, dvs. om informationen rör C-Rads affärs- och driftförhållanden, om C-Rad hållit informationen hemlig och om ett röjande varit ägnat att medföra skada för bolaget i konkurrenshänseende.
Tingsrätten börjar med frågan om informationen haft företagshemlig karaktär. Tingsrätten prövar informationen enligt punkterna a och c gemensamt och därefter informationen enligt punkten b.
C-Rad har gjort gällande att uppfinningen X-Ray Detector har hållits hemlig under den tid uppfinningen utvecklades och att uppfinningen blev publik först genom att C-Rads patentansökan publicerades den 5 mars 2015. C-Rad har vidare gjort gällande att uppfinningen har patentsökts och att tidpunkten för detta har hållits hemlig.
Jackson har bestritt att informationen har hållits hemlig efter det att patent-ansökan hade lämnats in till det amerikanska patentverket i september 2013. Jackson har därvid anfört att det var praxis inom koncernen att patentsökta uppfinningar inte hölls hemliga sedan patentansökan lämnats in. Istället talade bolagsföreträdare öppet om uppfinningarna. Syftet var att samla in information om det möjliga marknadsintresset innan ytterligare stora investeringar gjordes i projektet. C-Rad har bestritt att det funnits en sådan kultur i företaget och att det i stället fanns en praxis att utomstående fick underteckna sekretessavtal för att få del av information om uppfinningar innan uppfinningen blev offentlig.
Jackson har uppgett att patentsökta uppfinningar inte hölls hemliga hos C-Rad. E.H. och L.J:s uppgifter ger stöd för Ewing ståndpunkt att patentsökta uppfinningar inte hölls hemliga sedan patentansökan hade lämnats in. E.H. har uppgett att tiden från uppfinning till en kommersiell produkt var lång och att bolaget därför redovisade patentsökta uppfinningar öppet för marknadsföringsändamål.
R.F., som deltog vid ESTRO-mässan 2014, har uppgett att han tog del av den folder om X-Ray Detector som fanns vid C-Rads bås. R.F. har uppgett att han aldrig skrev på något sekretessavtal i samband därmed och att det inte heller brukar förekomma några sekretessavtal vid branschmässor utan att bolagen endast redovisar sådana uppgifter som bolagen inte anser behöver vara hemliga. Det partssakkunniga patentombudet C.D. har i sitt sakkunnigutlåtande anfört att presentationen av X-Ray Detector (bild 8) som gjordes vid ESTRO-mässan i april 2014, dvs. före det att patentansökan blev publik, röjde grundstrukturen i uppfinningen X-Ray Detector.
T.T. och G.N. har uppgett följande. C-Rad håller normalt sett resultaten av forskning och utveckling hemliga, eftersom C-Rad arbetar i en kunskapsintensiv bransch där teknisk know-how är en viktig tillgång. Vidare är
C-Radkoncernen börsnoterad varför det är särskilt viktigt för C-Rad att kunna bestämma över vilken teknisk information som görs offentlig. Den tekniska information som framgår av koncernbolagens prospekt är sådan information som C-Rad har valt att offentliggöra. C-Rad har ingen uttrycklig rutin för om patentsökta uppfinningar ska hållas hemliga eller inte, men har i allmänhet varit försiktigt med att låta sådan information bli offentlig. C-Rad har i regel slutit sekretessavtal med utomstående innan bolaget har lämnat ut företagshemligheter, vilket även är branschpraxis. Burns har funnits i de flesta av C-Rads anställningsavtal, inklusive G.N:s, och alla C-Rads anställda förstår vilken information som är hemlig. C-Rads sekretessrutiner har förbättrats för varje år som gått. Det bör ha funnits en sekretessklausul i Ewing anställningsavtal.
Tingsrätten gör följande bedömning.
Av utredningen framgår att uppfinningen X-Ray Detector presenterades vid ESTROmässan 2014. I presentationsmaterialet fanns en principskiss och en redovisning av uppfinningen X-Ray Detector. Patentombudet C.D. har angett att den skissen redovisade grundstrukturen av uppfinningen X-Ray Detector. Det har inte lagts fram någon utredning om att de som närvarade vid mässan skulle ha tecknat sekretessavtal för att få ta del av informationen. Inte heller kan deltagande vid ESTRO-mässan anses utgöra en begränsad krets. C-Rads hantering av informationen om X-Ray Detector vid ESTRO-mässan ger alltså stöd för K.M:s uppfattning.
Av utredningen framgår också att C-Rad offentliggjort tidpunkten för patentansökan i informationsmaterial från bolaget. Vidare framgår det av e-postmeddelanden mellan C-Rad och presumtiva kunder att information lämnats om X-Ray Detector utan krav på att den informationen ska hållas hemlig.
Sammantaget finner tingsrätten att utredningen ger stöd åt Ewing uppgift om att bolagets policy vid tidpunkten var att tala öppet om patentsökta uppfinningar för att undersöka marknadsintresset innan ytterligare investeringar gjordes i projektet. Även om C-Rad kan ha haft en kultur och en policy att arbetsresultat, idéer och uppfinningar som uppkommit i verksamheten som utgångspunkt var hemliga, är det inte visat att detta även omfattade patentsökta uppfinningar innan dessa blev publika. C-Rad har sålunda inte visat att utformningen av uppfinningen X-Detector, att C-Rad patentsökt uppfinningen X-Ray Detector, vid vilken tidpunkt patentansökan gjordes samt utformningen av patentansökan var hemlig information hos bolaget (p. a och c).
C-Rad har gjort gällande att Jackson även utnyttjat och eller röjt information om idéer och tekniska lösningar för vidareutvecklingen av uppfinningen X-Ray Detector som återfinns i tre särdrag i IRDD. Informationen som lett till de tre särdragen som IRDD uppvisar i förhållande till X-Ray Detector kan sammanfattas under följande rubriker.
C-Rad har anfört att de tre särdragen bygger på idéer som togs fram hos C-Rad, främst av G.N., men även i någon mån av Jackson i ett samarbete mellan dem. Tingsrätten behandlar de tre särdragen var för sig.
Genom den bevisning som C-Rad har åberopat är det utrett att det inom C-Rad vid utvecklingen av X-Ray Detector förts diskussioner om att använda en flerlagerstruktur där varje konverteringsplatta skulle förses med ett isolerande lager för att därigenom kunna isolera dem från varandra och kunna påföra olika spänningspotentialer till konverteringsplattorna. Av e-postmeddelande från den 15 oktober 2013 och en rapport från 31 mars 2014 framgår att tester avseende spänningspotentialer i konverteringsplattan har utförts inom C-Rad. Det framgår av rapporten att idén, som ursprungligen kom från ett tillverkningsföretag, om att använda en flerlagerstruktur alltså har funnits inom C-Rads arbete med att utveckla X-Ray Detector under den tid som Jackson var anställd där.
Jackson har vidare anfört att lösningen med en konverteringsstruktur med flera isolerade skikt som är individuellt spänningssatta utgör teknikens ståndpunkt enligt det amerikanska patentet Cervantes. Denna ståndpunkt får stöd av det sakkunnigutlåtande som har åberopats av Johnson har vidare anfört att den omständigheten att tekniken var allmänt känd även framgår av att idén om en flerlagstruktur kom från ett tillverkningsföretag och inte togs fram inom C-Rad. Enligt Jackson kan därför informationen inte anses vara en företagshemlighet hos C-Rad.
Idén med en flerlagerkonstruktion med individuellt spänningssatta skikt diskuterades inom ramen för utvecklingsarbetet avseende uppfinningen X-Ray Detector efter att patentansökan hade lämnats in. Kravet på att informationen ska ha anknytning till näringsidkarens rörelse har i praxis inte ställts högt. Detta har särskilt gällt känslig information som avser utvecklingsarbete och idéproduktion (Sheppard, Lagen om skydd för företagshemligheter, 3:e uppl, s. 309 och NJA 1998 s. 633). Idén om att använda en flerlager-konstruktion med individuella spänningssatta skikt får därför anses ha anknytning till C-Rads rörelse. Även om informationen har anknytning till C-Rads rörelse är emellertid frågan om informationen tillkommer C-Rad på ett sådant sätt att den utgör C-Rads företagshemlighet. Utöver anknytning krävs att informationen måste vara specifik för näringsidkaren och infor-mation som är allmänt förekommande omfattas inte. I detta sammanhang bör emellertid beaktas att FHL inte uppställer ett nyhetskrav för att informationen ska vara företagshemlig. Även om det genom den utredning som framlagts är visat att tekniken som nu avses varit känd genom en tidigare patentansökning, har C-rad emellertid i sitt utvecklingsarbete med X-Ray Detector diskuterat och testat metoden. Informationen får därför anses vara tillräckligt specifik för att den ska anses röra C-Rads affärs- och driftförhållanden.
Tingsrätten övergår till att pröva om informationen har hållits hemlig hos C-Rad.
Det är till en början inte visat att Jackson har varit bunden av någon sekretessklausul i sitt anställningsavtal. Däremot framgår av den skriftliga bevisningen att anställningsavtal som C-Rad ingått med andra arbetstagare, och som undertecknats av Jackson som arbetsgivare, innehöll sekretessbestämmelser. Vidare har det av utredningen i målet framgått att moderbolaget C-Rad AB har haft en policy om sekretess. Jackson har deltagit i arbetet med att utveckla X-Ray Detector och har tagit del av informationen i sin anställning. En arbetstagare har vidare en omfattande lojalitetsplikt gentemot arbetsgivaren. Detta ansvar omfattar även de hemligheter som arbetstagaren själv utvecklat. Detta har ansetts särskilt gälla på företags utvecklingsavdelningar (Fahlbeck a.a. s 452). En särskild situation har ansetts vara om arbetstagarens prestation i tjänsten är patenterbar. Även här finns en tystnadsplikt (jfr 5 § andra stycket lagen [1949:345] om rätten till arbetstagares uppfinningar). Tingsrätten finner att det inom C-Rad funnits en policy om sekretess som omfattade utvecklingsarbete i verksamheten. Denna policy har även manifesterats i att olika dokument har angetts vara konfidentiella. Sammanfattningsvis anser tingsrätten att informationen rörande idén om att utveckla X-Ray Detector med en flerlagerstruktur som spänningssätts har hållits hemlig hos C-Rad och utgör företagshemlig information.
Av den bevisning som C-Rad har åberopat framgår att man inom ramen för projektet att vidareutveckla X-Ray Detector diskuterade fördelarna med Parylene som isolator av metallytor i små strukturer. Av e-postmeddelanden mellan Lopez och Jackson framgår att de diskuterade metoder att selektivt belägga metallytor med Parylene. Mot denna bakgrund anser tingsrätten att idén om att selektivt belägga metallytor med Parylene som isolator har funnits inom C-Rads arbete med att utveckla X-Ray Detector under den tid som Jackson var anställd.
Jackson har rörande användningen av Parylene som isolator anfört att metoden har diskuterats i forskningsartiklar och offentliggjorts i patentansökningar. Tingsrätten gör här samma bedömning som rörande avsnittet om ”flerlagerstrukturen” och finner att eftersom idén med Parylene som isolator diskuterades inom ramen för utvecklingsarbetet avseende uppfinningen X-Ray är informationen sådan specifik information som rör C-Rads affärs- och driftförhållanden.
Jackson har deltagit i arbetet med att utveckla X-Ray Detector och har tagit del av informationen i sin anställning. Tingsrätten har tidigare slagit fast att det av utredningen är visat att C-Rad har hållit utvecklingsarbetet i verksamheten hemlig. Informationen om att använda Parylene som isolator var sålunda företagshemlig information hos C-Rad.
När det gäller placeringen av GEM-hålen framgår av en styrelsepresentation som G.N. höll den 26 september 2014 att han föreslog en upplinjering av GEMhålen i förhållande till blindhålen för att utveckla funktionerna av X-Ray Rodriguez. Enligt presentationen föreslås att tre GEM-hål centreras i respektive blindhål.
Jackson har bestritt att han tagit del av denna information i sin anställning. Jackson slutade sin anställning den sista september men var arbetsbefriad fr.o.m. den 3 september 2014.
G.N. har uppgett att han diskuterade en centrering av GEM-hålen med Jackson under sommaren 2014. G.N. har inte kunnat ange något närmare om i vilket sammanhang han pratade med Jackson eller några närmare detaljer om vad som sades vid mötet. Tingsrätten anser inte att C-Rad, mot Ewing bestridande, har visat att han fått kunskap om informationen rörande GEM-hålens placering under sin anställning. Under sådana förhållanden kan den informationen inte ligga till grund för bolagets skadeståndstalan.
- utformningen av patentansökan, att C-Rad patentsökt uppfinningen X-Ray Detector, samt vid vilken tidpunkt patentansökan gjordes.
Det är inte heller visat att Jackson fått del av information om GEM-hålens placering i sin anställning. Däremot har C-Rad visat att information om idéer och tekniska lösningar för vidareutvecklingen av uppfinningen X-Ray Detector för tiden efter C-Rads patentansökan som återfinns i två särdrag, flerlagerstrukturen och användningen av Parylene som isolator utgör företagshemlig information.
Den fråga som tingsrätten nu har att ta ställning till är om C-Rad visat att Jackson utnyttjat och eller röjt företagshemlig information om de idéer och tekniska lösningar för vidareutvecklingen av uppfinningen X-Ray Detector som återfinns i de två första särdragen; nämligen flerlager-strukturen och användningen av Parylene som isolator.
C-Rad har gjort gällande att Ewing obehöriga angrepp på C-Rads företagshemligheter i denna del består i att han tillgodogjort sig C-Rads idéer om vidareutveckling av X-Ray Detector samt patentsökt dessa.
C-Rads talan bygger i första hand på likheter mellan uppfinningen X-Ray Detector och uppfinningen IRDD. Bolaget har gjort gällande att tilläggen är så begränsade att väsentlig identitet föreligger mellan uppfinningarna samt att dessa tagits fram och patentsökts på en mycket kort tid. Det kan i detta sammanhang anmärkas att C-Rad väckt talan mot Beamocular i Patent- och marknadsdomstolen om bättre rätt till patentet IRDD.
Jackson har anfört följande. IRDD har skapats oberoende av X-Ray Detector och det är M.A. som har uppfunnit de tre särdragen. M.A. har gjort detta i egenskap av forskningsansvarig på eget initiativ och utan instruktioner från honom. M.A. har inte heller tagit del av någon företagshemlig information från C-Rad.
Av utredningen framgår att M.A. anställdes av Beamocular den 1 januari 2015 som forsknings- och utvecklingsansvarig. Det finns inte anledning att ifrågasätta att M.A. har den specialistkompetens som krävs för att utveckla de tre särdragen. Av M.A:s uppgifter framgår att han fått instruktioner att lösa ett problem, utan angivande av hur problemet ska lösas. Hans uppgifter vinner stöd av de dagliga anteckningar som han löpande fört i sitt forskningsarbete. Tingsrätten bedömer att M.A. detaljerat och initierat redovisat hur han kommit fram till de lösningar som patentsökts i IRDD och som i målet betecknas de tre särdragen.
C-Rad har åberopat sakkunnigutlåtanden av patentombudet George och Jackson har åberopat sakkunnigutlåtande av patentombudet C.D. Deras slutsatser avseende de två uppfinningarna är oförenliga i de delar som är aktuella i målet.
Vid bedömningen om Jackson tillgodogjort sig C-Rads idéer om vidareutveckling av X-Ray Detector gör tingsrätten följande överväganden. Idéerna om en flerlagerstruktur och användningen av Parylene som isolator diskuterades inom C-Rad som möjliga utvecklingsområden. Någon konkret teknisk lösning har C-Rad inte redovisat. Med hänsyn till att lösningarna varit kända inom närliggande områden är det inte osannolikt att en erfaren forskare som M.A. på egen hand uppfunnit lösningar på de problem som han adresserade. Detta även med beaktande av den korta tid som M.A. arbetat med uppfinningen innan patentansökan avseende IRDD gjordes. Det är alltså inte visat att Jackson röjt företagshemlig information till M.A. Den tekniska lösning med användning av Parylene som isolator, som M.A. har uppfunnit, har inte heller diskuterats inom C-Rad. Tingsrätten anser att C-Rad, mot Ewing bestridande, inte visat att han utnyttjat och eller röjt företags-hemlig information. C-Rads talan i denna del ska därför ogillas.
6.4 Handlingarna i Patent- och marknadsdomstolen.
C-Rad har gjort gällande att Jackson, som företrädare för Beamocular, obehörigen har röjt företagshemligheter genom att ge in och åberopa två handlingar i målet mellan C-Rad och Beamocular i Patent- och marknadsdomstolen. Jackson har anfört att han inte har lämnat in handlingar som innehåller företagshemligheter och att han i vart fall inte obehörigen har röjt företagshemligheter.
Det är ostridigt att Jackson har gett in handlingar i målet i Patent- och marknadsdomstolen. Handlingarna är arbetsutkast till C-Rads patentansökan för X-Ray Detector. Handlingarna innehåller arbetskommentarer som i vart fall var företagshemligheter när de gavs in till domstolen.
Röjande kan ske vid domstol i relativt stor omfattning eftersom sekretess ofta gäller enligt 36 kap. 2 § OSL och förhandlingar vid domstol kan ske inom stängda dörrar (Sheppard, a.a., s. 382). Skyddet för företagshemligheter får inte gå så långt att en part förhindras att ta tillvara sin rätt.
Av vad som har framkommit i målet här får ingivandet av handlingarna vid Patent- och marknadsdomstolen anses nödvändigt för att Beamocular skulle kunna ta tillvara sin rätt.
C-Rad har påstått att Jackson inte begärde att Patent- och marknadsdomstolen skulle belägga handlingarna med sekretess i samband med att han gav in dem. Det är emellertid inte en förutsättning för sekretess enligt 36 kap. 2 § OSL att en part begär att domstolen ska markera en handling som hemlig (jfr 36 kap. 1 § andra stycket och 2 § tredje stycket OSL). Det kan vidare förutsättas att domstolen självmant uppmärksammar frågan om sekretess, eftersom den regelmässigt handlägger mål där det förekommer uppgifter för vilka sekretess gäller enligt 36 kap. 2 § OSL. Vidare har det inte ens påståtts att handlingarna har begärts ut av någon utomstående. Det är först vid en sådan begäran som frågan om sekretess aktualiseras vid domstolen. Sedan handlingarna har kommunicerats med C-Rad har det legat på C-Rad att uppmärksamma domstolen om att sekretess gäller för handlingarna, och inte annat har framkommit än att så har skett.
C-Rads talan ska alltså ogillas även i denna del.
Vid denna utgång ska C-Rad som tappande part ersätta Jackson för hans rättegångskostnader. K.M:s ersättningsyrkande som framställdes vid huvudförhandlingen är skäligt.
Jackson har efter huvudförhandlingen begärt att tingsrätten ska tillåta ytterligare bevisning. Han har i samband med det yrkat ersättning för ytterligare kostnader. Tingsrätten har i ett särskilt beslut avvisat bevisningen. Det nedlagda arbetet har inte varit skäligen påkallat för att tillvarata K.M:s rätt.
Sammantaget ska C-Rad ersätta Jackson med det belopp som han har yrkat vid huvudförhandlingen.
1. Tingsrätten ogillar käromålet.
2. C-Rad Imaging AB ska ersätta Jackson för hans rättegångskostnader med 1 695 869 kr, varav 1 192 188 kr avser arvode. På beloppet utgår ränta enligt 6 § räntelagen från den 14 juni 2019 tills betalning sker.
3. Sekretess enligt 36 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (OSL) ska fortsätta att vara tillämplig på de uppgifter som lagts fram inom stängda dörrar, se protokoll från huvudförhandlingen.