Ansökan av Lowery och Garcia N. om rättsprövning av beslut ang. bygglov
Not 274. Ansökan av Maj Moore och Garcia N. om rättsprövning av beslut ang. bygglov. - Byggnadsnämnden i Leksands kommun lämnade den 5 maj 1994 bygglov för uppförande av slakthus och samlingslokal på fastigheten Övermo 9:30. - Maj Moore och Garcia N. överklagade beslutet. -Länsstyrelsen i Kopparbergs län (1994-07-20) avslog överklagandet med följande motivering: Enligt 8 kap. 12 § plan- och bygglagen (1987:10), PBL, skall ansökningar om bygglov för åtgärder inom områden som inte omfattas av detaljplan bifallas om åtgärden uppfyller kraven i 2 kap.plan- och bygglagen (lokalisering av bebyggelse), inte skall föregås av detaljplaneläggning, inte strider mot områdesbestämmelser och kan antas uppfylla kraven i 3 kap.plan- och bygglagen (krav på byggnader, omgivningspåverkan m.m). - Området omfattas inte av detaljplan eller områdesbestämmelser. - Ansökan avser uppförande av slakthus och samlingslokal. Av handlingarna i ärendet framgår att slakthuset skall användas för styckning av älg ca en vecka per år i samband med älgjakt. Slakt sker i skogen, där blod, vom m.m. lämnas. Kommunens miljövårdsingenjör tillstyrker redovisade sanitära anordningar. - Länsstyrelsen finner att uppförande av ifrågavarande byggnation på fastigheten Övermo 9:30 inte kan medföra störningar i sådan omfattning att bebyggelsen inte kan uppföras på den föreslagna platsen. Bygglovet kan inte heller i övrigt anses strida mot bestämmelserna i 8 kap. 12 § plan- och bygglagen. - Länsstyrelsen anser inte att vad Maj Moore och Garcia N. anfört om olägenheter på grund av den föreslagna byggnationen utgör skäl att ändra byggnadsnämndens beslut. - Maj Moore och Garcia N. överklagade länsstyrelsens beslut hos Kammarrätten i Sundsvall. Kammarrätten beslutade den 4 september 1995 att med eget yttrande överlämna målet till regeringen för prövning. Kammarrätten anförde därvid att med avseende på de i 3 kap. PBL uppställda kraven hinder inte syntes föreligga mot att meddela bygglov på sätt byggnadsnämnden gjort. - Regeringen (Miljödepartementet, 1996-05-02) avslog överklagandet och anförde som skäl: Kammarrättens ställningstagande innebär att den med ansökan avsedda åtgärden kan antas uppfylla kraven i 3 kap. PBL. Vad som framkommit i ärendet utgör enligt regeringens mening inte tillräckliga skäl för regeringen att med anledning av Maj F:s och Garcia N:s överklagande upphäva det meddelade bygglovet. Överklagandet bör därför avslås. - Maj Moore och Garcia N. ansökte om rättsprövning av regeringens beslut och yrkade att Regeringsrätten skulle upphäva beslutet. De yrkade även inhibition. De anförde bl.a. följande. Hela bygglovsärendet var baserat på miljövårdsingenjörens felaktiga beslut avseende avloppsanläggningen. Detta beslut hade tagits utan att några föreskrivna provgropar grävts eller föreskrivna markprover tagits. Regeringsbeslutet stred därför mot Naturvårdsverkets riktlinjer. Miljövårdsingenjörens beslut stred dessutom mot miljöskyddslagen (1969:387) eftersom det inte existerade någon känd process som klarade rening av avloppsvatten från slakteri som användes tillfälligt. - Regeringsrätten (1996-11-29, Lewis, Lindsey, Harris, Hawkins, Stephens): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Av 1 § lagen (1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut framgår att Regeringsrätten på ansökan av enskild part i ett sådant förvaltningsärende hos regeringen som rör något förhållande som avses i 8 kap.2 eller 3 §regeringsformen skall pröva om avgörandet i ärendet strider mot någon rättsregel på det sätt som sökanden angivit eller som i övrigt klart framgår av omständigheterna i ärendet. Rättsprövningen innefattar, förutom ren lagtolkning, även sådana frågor som faktabedömning och bevisvärdering samt frågor om beslutet strider mot kravet på saklighet, opartiskhet och allas likhet inför lagen. Prövningen omfattar också fel i förfarandet som kan ha påverkat utgången i ärendet. Om de tillämpade rättsreglerna är utformade så att myndigheten har en viss handlingsfrihet vid sitt beslutsfattande omfattar rättsprövningen frågan om beslutet ryms inom handlingsfriheten (prop. 1987/88:69 s. 23-25 och s. 234). - Regeringsrätten finner att regeringens beslut inte strider mot någon rättsregel på det sätt som sökandena angivit. Det framgår inte heller klart av omständigheterna att beslutet på annat sätt strider mot någon rättsregel. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten förklarar att regeringens beslut skall stå fast. (fd III 1996-10-30, Mccarthy)