Dom den 26 maj 2020 i mål 1228-20
Bakgrund
1. Var och en har rätt att hos myndigheter ta del av allmänna handlingar förutsatt att uppgifterna i dem inte omfattas av sekretess. En handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och är att anse som inkommen dit eller upprättad där.
2. B.S. begärde hos Kammarrätten i Jönköping att få ta del av den handling som Kriminalvården skickat in för sekretessprövning i kammarrättens mål nr 682-20 i omaskerat skick, frånsett personnumret på den som handlingen avser.
3. Den aktuella handlingen är en HR-bedömning med beslutsförslag i ett ärende om uppsägning på grund av personliga skäl enligt 7 § lagen (1982:80) om anställningsskydd.
4. Kammarrätten beslutade att lämna ut handlingen till B.S. i maskerat skick. Kammarrätten motiverade detta med att handlingen till stora delar innehåller uppgifter om enskilds hälsotillstånd och att den enskilde som berörs kan antas lida men om vissa av uppgifterna röjs. Uppgifterna omfattades därmed av personaladministrativ sekretess enligt 39 kap. 2 § första stycket och 3 § tredje stycketoffentlighets- och sekretesslagen (2009:400).
Yrkanden m.m.
5.                 B.S.             vidhåller sin begäran och anför följande. Ett ärende om skiljande från anställning utgör ett ärende om anställning i den mening som avses i 39 kap. 2 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen. Eftersom det i det aktuella fallet rört sig om ett ärende om uppsägning, föreligger enligt den bestämmelsen inte någon sekretess. Kammarrätten borde därför ha lämnat ut handlingen i sin helhet, bortsett från personnumret.
Rättslig reglering m.m.
6. Enligt 39 kap. 2 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess i personaladministrativ verksamhet för dels uppgift om en enskilds hälsotillstånd, dels sådan uppgift om en enskilds personliga förhållanden som hänför sig till ärende om omplacering eller pensionering av en anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs.
7. Av andra stycket samma paragraf framgår att sekretessen inte gäller i ärende om anställning, med undantag för uppgifter hänförliga till urvalstester och ärenden om anställning av vissa myndighetschefer. Sekretessen gäller vidare inte i ärende om disciplinansvar och inte heller beslut i annat ärende som avses i första stycket.
8. Ärenden om anställning och om disciplinansvar är undantagna från tillämpningsområdet för bestämmelsen om sekretess i personaladministrativ verksamhet enligt 39 kap. 2 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen. Av förarbetsuttalanden framgår att skälet till det är att det ska råda betydande öppenhet inom de delar av den personaladministrativa verksamheten som innefattar myndighetsutövning (prop. 1979/80:2 Del A s. 201 f.).
9. Uppgifterna som B.S. har begärt att få ta del av gäller ett ärende om uppsägning. Ärenden av det slaget är enligt Högsta förvaltningsdomstolens mening inte att jämställa med ärenden om anställning eller disciplinansvar och omfattas därför inte av undantaget från sekretess enligt 39 kap. 2 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen.
10. Beträffande frågan i vilken omfattning uppgifterna i den nu aktuella handlingen omfattas av sekretess gör Högsta förvaltningsdomstolen ingen annan bedömning än den som kammarrätten har gjort. Överklagandet ska därför avslås.
Högsta förvaltningsdomstolen avslår överklagandet.
I avgörandet deltog justitieråden                 Jermsten, Ward, Kelly, Wilson             och                 Richards.             Föredragande var justitiesekreteraren Tucker.
Kammarrätten i Jönköping                 (2020-03-03, Juarez             och                 Love):
I prop. 1979/80:2, Del A, s. 200–201 anges bl.a. följande. Myndigheternas personaladministrativa verksamhet rymmer i sig företeelser av skilda slag. I första hand avses frågor som rör t.ex. tjänstetillsättning, löner, rutiner vid ledighet, disciplinära åtgärder, omplacering av personal och upphörande av anställning. Liksom hittills bör en betydande öppenhet råda i varje fall inom de delar av verksamheten som innefattar myndighetsutövning. Det kan således inte komma i fråga att gå ifrån promemorieförslaget om att offentlighet i princip bör råda i tjänstetillsättnings- och disciplinärenden.
I ovan nämnda förarbeten görs skillnad mellan frågor om tjänstetillsättning och frågor om upphörande av anställning. Uttalandet i förarbetena om att det bör råda offentlighet i tjänstetillsättnings- och disciplinärenden måste anses motsvara bestämmelsen i 39 kap. 2 § andra stycket offentlighets- och sekretesslagen, OSL, om att sekretess inte gäller i ärenden om anställning och disciplinansvar (jfr Kammarrätten i Stockholms dom den 19 juni 2019 i mål nr 1512-19 och i mål nr 1513-19). Den nu begärda handlingen gäller ärende om uppsägning hos Kriminalvården. Med hänsyn till de nämnda förarbetena, bedömer kammarrätten att uppgifterna i handlingen inte omfattas av undantaget i 39 kap. 2 § andra stycket OSL, utan att paragrafens första stycke är tillämpligt.
Den efterfrågade handlingen innehåller till stora delar uppgifter om enskilds hälsotillstånd. Uppgifterna är av sådant slag att den enskilde som berörs kan antas lida men om vissa av uppgifterna röjs. Mot denna bakgrund bedömer kammarrätten att vissa uppgifter i den begärda handlingen omfattas av sekretess enligt 39 kap. 2 § första stycket, 39 kap. 3 § tredje stycket OSL och 10 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). Med hänsyn till detta ska s. 1–2 i den begärda handlingen lämnas ut i sin helhet och s. 3–6 ska lämnas ut i maskerat skick. – Kammarrätten beslutar att lämna ut den begärda handlingen på så sätt att s. 1–2 lämnas ut i sin helhet och s. 3–6 lämnas ut i maskerat skick.