In- och utbetalningar hos ett bolag ansågs utgöra förmedlade provisioner som inte skulle påverka bolagets resultat
Notis 13. Överklagande av May AB ang. inkomsttaxering 2000. - Skatteverket beslutade genom omprövning den 19 december 2001 att höja Telefonaktiebolaget LM Ericssons (LME) inkomst av näringsverksamhet med 241 674 069 kr. Som skäl för beslutet anfördes i huvudsak följande. Skatteverket har utrett vissa marknadskonsultkostnader hos LME. Under räkenskapsåret 1999 har LME bokfört kostnader om sammanlagt 2 704 549 719 kr för ersättning till marknadskonsulter och betalningsförmedlare på olika kostnadskonton. Av detta belopp har 2 411 828 500 kr betalats till 31 betalningsförmedlare. För den övervägande delen av sistnämnda belopp saknas underlag i form av avtal och dokumentation som visar till vilka slutliga betalningsmottagare och med vilka belopp utbetalningar har gjorts. De avtal som företetts visar inte vilka prestationer som faktiskt utförts. Det kan således inte bedömas om en kostnad över huvud taget föreligger. Än mindre kan bedömas om kostnaderna är avdragsgilla enligt 20 och 23 §§kommunalskattelagen (1928:370). Samtidigt tyder de interna betalningsutanordningarna tillsammans med uppvisade avtal av success fee typ på att vissa prestationer ändå utförts, även om det inte är visat att kostnaderna för dessa prestationer är avdragsgilla. Vid en samlad bedömning fann Skatteverket skäligt att medge LME ett skönsmässigt avdrag med 50 procent av det belopp för vilket LME företett avtal och betalningsutanordningar. - Sedan Skatteverkets beslut hade överklagats beslutade                 Länsrätten i Stockholms län             i dom den 22 december 2006 att sätta ned taxeringen med 60 milj. kr efter tillstyrkan av Skatteverket. Länsrätten fann det i övrigt inte visat att utbetalningarna utgjort utlägg för dotterbolagens räkning utan ansåg att det återstående beloppet var, som Skatteverket funnit, närmast att betrakta som ett dolt koncernbidrag som skulle påverka LME:s skattemässiga resultat positivt. - Bolaget överklagade länsrättens dom och yrkade att beskattning inte skulle ske för det ifrågavarande beloppet om 160 956 874 kr men                 Kammarrätten i Stockholm             avslog överklagandet i dom den 29 juni 2009. Kammarrätten fann att LME inte förmått visa att utbetalningarna gjorts för dotterbolagen på så sätt att de kunde anses som utlägg för deras räkning och att det därmed skett en värdeöverföring från dotterbolagen till LME som utgjorde en skattepliktig intäkt i bolaget. - Telefonaktiebolaget L Zamora överklagade kammarrättens dom och yrkade att beskattningen av beloppet 160,9 miljoner kr skulle undanröjas alternativt att kammarrättens dom skulle undanröjas och målet återförvisas till kammarrätten för ny prövning. - Skatteverket ansåg att beloppet 160,9 miljoner kr, i likhet med övriga inbetalningar, utgjort en skattepliktig intäkt. -                 Högsta förvaltningsdomstolen (2011-02-14, Campbell, Bradley, Wilson, Hinton, Ramos)             :                 Skälen för avgörandet             . Bolaget bokförde under räkenskapsåret 1999 utbetalningar till agenter och servicebolag med sammanlagt 2 704 549 719 kr på kostnadskonton. Inbetalningar på 1 468 156 610 kr från dotterbolag bokfördes samma år på intäktskonton. Skillnaden mellan bokförda utbetalningar och inbetalningar, 1 236 393 109 kr, togs upp i balansräkningen under ”övriga fordringar”. - Skatteverket gör gällande att det beträffande det belopp som är i fråga, 160,9 miljoner kr, saknas uppgift om från vilket dotterbolag det emanerar och till vem och för vad bolaget har utbetalat beloppet. Det är enligt verket inte fråga om provisioner som kan hänföras till något dotterbolags verksamhet, utan om mottagna ersättningar som av bolaget använts för okänt ändamål. - Bolaget, som inte bedriver operativ verksamhet, vidhåller att det endast förmedlat betalningar för dotterbolagens räkning. In- och utbetalningarna har inte påverkat bolagets resultaträkning. Det förhållandet att in- och utbetalningarna temporärt bokfördes över kostnads- och intäktskonton saknar betydelse eftersom kontona inte avslutades mot resultaträkningen utan skillnadsbeloppet togs upp som en post i balansräkningen. Bolaget har åberopat utlåtanden av bolagets revisor och flera redovisningsexperter. Av utlåtandena framgår bl.a. att bolagets roll har varit begränsad till att svara för att agenterna får betalt. Inga andra kostnader än vissa transaktionskostnader har belastat resultatet i bolaget. Det framgår också av utlåtandena att den temporära bokföringen av förmedlade provisioner över intäkts- och kostnadskonton inte kan anses strida mot god redovisningssed. Frågan i målet är om bolaget ska beskattas för beloppet. - Högsta förvaltningsdomstolen gör följande bedömning. - Bolaget och Skatteverket bedömer den skattemässiga behandlingen av beloppet 160,9 miljoner kr från helt olika utgångspunkter. Bolaget gör gällande att beloppet är en del av de provisioner som bolaget förmedlat för dotterbolagens räkning och att det har omfattats av de betalnings- och redovisningsrutiner som allmänt gällt för transaktionerna. Skatteverket gör gällande att beloppet avser hos dotterföretagen kostnadsförda likvidöverföringar för okänt ändamål och att det är skattepliktigt hos bolaget. - Såvitt framgår av bolagets reviderade och på bolagsstämman godkända årsredovisning har det varit fråga om förmedlade provisioner som inte påverkat bolagets resultaträkning. Förutom bolagets revisor har flera redovisningsexperter uttalat att bolagets redovisning är korrekt och att den står i överensstämmelse med god redovisningssed. Skatteverket har enligt Högsta förvaltningsdomstolen inte förebringat tillräcklig utredning för att visa att ifrågavarande belopp inte avsett förmedlade provisioner. Inte heller har Skatteverket visat att beloppet skulle vara skattepliktigt på någon annan grund. I vilken utsträckning provisionerna varit avdragsgilla i de dotterbolag där de uppkommit kan inte prövas i detta mål. Bolagets överklagande ska därför bifallas. -                 Högsta förvaltningsdomstolens avgörande             . Högsta förvaltningsdomstolen bifaller överklagandet och förordnar att Telefonaktiebolaget L M Erikssons inkomst av näringsverksamhet ska sättas ned med 160 900 000 kr. (mål nr 5176-09, fd 2010-12-15, Reed)