Harris, vars dotter K.H. har god man, inkom den 9 juli 2009 till JO med en anmälan i vilken bl.a. följande klagomål framfördes mot Överförmyndaren i Lindesbergs kommun.
1. Överförmyndaren har inte besvarat hans en gång per telefon och tre gånger skriftligen framställda begäran om att få kopior av handlingarna i K.H:s akt hos överförmyndaren. Överförmyndaren har genom beslut endast tagit ställning till en av honom framställd begäran om att ta del av en årsräkning men i övrigt inte lämnat honom något besked. Överförmyndaren har även underlåtit att besvara K.H:s begäran om att få ta del av handlingar ur sin akt.
2. Överförmyndaren har i beslutet att avslå hans begäran om handlingsutlämnande meddelat en felaktig överklagandehänvisning och, sedan beslutet överklagats, skickat akt och överklagande till fel domstol samt underlåtit att bifoga en fullmakt som hade getts in i ärendet.
3. Överförmyndaren förordnade en annan person än den som K.H. hade begärt att få som ny god man och meddelade inget överklagbart beslut i saken.
Harris klagade även på att överförmyndaren underlåtit att agera i frågor som uppkommit kring hanteringen av en gåva bestående i guldmynt från honom till dottern. Av till anmälan bifogade handlingar framgick att Länsstyrelsen i Örebro län den 29 april 2009 meddelat ett beslut med anledning av att Harris vänt sig dit och klagat bl.a. på att gåvan inte tagits upp som tillgång i årsräkningarna.
Harris framförde även klagomål mot Länsstyrelsen i Örebro län.
Överförmyndarens akt i ärendet inhämtades och granskades. Vid granskningen av akten framkom bl.a. följande.
Den 10 juli 2008 inkom K.H. med en begäran om att byta ut sin dåvarande gode man, systern L.J., genom att ersätta henne med Jacobs Överförmyndaren förordnade i beslut den 10 september 2008 B.G.K. som ny god man för K.H. Beslutet saknade överklagandehänvisning.
I beslut den 23 mars 2009 avslog överförmyndaren en begäran om att få ut en kopia av årsräkning avseende år 2008. Beslutet motiverades med att A-L. M.H. inte tillhör den krets av personer som enligt 
16 kap. 7 § föräldrabalken
 har rätt att ta del av handlingen och att handlingen var belagd med sekretess enligt 
9 kap. 14 § föräldrabalken
 (
rätteligen 
9 kap. 14 § sekretesslagen
 [1980:100]; JO:s anm.
). Vidare framgick att ett överklagande skulle vara ställt till Örebro tingsrätt. Beslutet överklagades av StewartAv en handling som inkom till överförmyndaren den 25 mars 2009 framgår att Harris, med hänvisning till ett telefonsamtal den 9 mars 2009, utöver årsräkning även begärde kopior av handlingarna i akten m.m. Den 29 april 2009 begärde även K.H. att få ta del av sin akt. Den 4 maj 2009 begärde Harris skriftligen att få ett beslut med anledning av sin begäran om kopior av handlingarna i K.H:s akt m.m. Överförmyndaren besvarade begäran skriftligen samma dag och anförde bl.a. att länsstyrelsen gjort en genomgång av akten och att ärendet (om handlingsutlämnande) översänts till Örebro tingsrätt.
Den 25 juni 2009 förordnade Kammarrätten i Jönköping, med ändring av överförmyndarens beslut, att den efterfrågade årsräkningen skulle lämnas ut till Harris Beslutet motiverades med att Harris ingår i den krets av anhöriga som enligt 
16 kap. 7 § föräldrabalken
 har rätt att ta del av överförmyndarens handlingar. Överförmyndaren skickade dagen därpå kopior av årsräkningen till Harris Den 30 juni 2009 inkom Harris till överförmyndaren på nytt med en begäran om att få del av bl.a. kopior på handlingarna i K.H:s akt.
Efter remiss av anmälan anförde överförmyndaren Moses bl.a. följande.
I akten som rör ärendet [– – –] finns kopior på den korrespondens mellan överförmyndaren och huvudmannens far.
Följande beskriver bakgrunden till ärendet.
Harris har två döttrar, N.N. (
L.J.; JO:s anm.
) och K.H. Godmansförordnande finns för K.H. [– – –]. För en tid sedan överlämnade Harris en gåva till sina bägge döttrar. Gåvorna lämnades till N.N. för egen del, och på faderns uppmaning mottog N.N. även K.H:s gåva. N.N. uppmanades av fadern att förvalta K.H:s gåva till hennes framtida behov. Enligt uppgift består gåvorna av guld. K.H:s gåva finns inte antecknad i förteckning eller årsredogörelse som upprättats av godemannen, då han inte har gåvan under sin kontroll.
Harris gifter sig så småningom med A-L. M.H., som blir medveten om att gåvor har överlämnats till W.H:s barn. Detta väcker hennes intresse och hon kommer med anklagelser mot N.N. Anklagelserna utmynnar bl.a. i polisanmälan, vilken blir avskriven. Likaså en anmälan till Länsstyrelsen i ÖrebroLän, vilken även den resulterar utan anmärkning.
Vid ett tillfälle under ett telefonsamtal överlämnade hon telefonen till Harris
Då jag anser att hon inte tillhör den krets av anhöriga som har rätt att ta del av handlingar hos överförmyndaren fattar jag beslut att avslå hennes begäran. Hennes agerande gynnar på intet vis huvudmannen K.H., utan tvärt om.
Överförmyndarens beslut överklagas och kammarrätten beslutar att Harris har rätt att ta del av årsräkningen. En kopia av denna översändes då till Harris omgående.
Därmed kan jag inte finna annat än att ärendet nu torde vara avklarat.
Harris yttrade sig över remissvaret.
Upplysningar från Kronofogdemyndigheten och Örebro tingsrätt inhämtades varvid bl.a. följande framkom. K.H. inkom den 29 april 2009 till Kronofogdemyndigheten med en begäran om handräckning. Ansökan avsåg att L.J. skulle överlämna ovan omtalade guldmynt till K.H. Sedan L.J. bestritt ansökan överlämnades målet till Örebro tingsrätt.
I beslut den 31 mars 2010 anförde 
JO Nordenfelt
 följande.
Av 
2 kap.
12
 och 
13 §§
tryckfrihetsförordningen
 framgår bl.a. att en framställan om att få ta del av allmänna handlingar ska behandlas genast eller, om framställningen avser att få kopia av en allmän handling, skyndsamt. JO har vid flertalet tillfällen uttalat att besked i en fråga som rör utlämnade av allmänna handlingar bör lämnas samma dag som framställningen gjorts. Någon eller några dagars fördröjning kan dock godtas om en sådan fördröjning är nödvändig för att myndigheten ska kunna ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offentlig.
Av 
32 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)
, som trädde i kraft den 30 juni 2009, följer att sekretess gäller hos överförmyndare eller överförmyndarnämnd i ärende enligt 
föräldrabalken
 för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Av 5 § följer dock att sekretessen enligt 4 § inte hindrar att uppgift lämnas till en enskild enligt vad som föreskrivs i 
föräldrabalken
. (Tidigare fanns bestämmelserna i 
9 kap. 14 § sekretesslagen
 [1980:100].) Av 
föräldrabalken
 framgår, såvitt nu är aktuellt, att den som har god man, den enskildes make eller sambo och närmaste släktingar har rätt att ta del av de handlingar som rör ställföreträdarskapet och som förvaras hos överförmyndaren (
16 kap. 7 § föräldrabalken
). Denna rätt är inte begränsad i något särskilt avseende (se JO 2002/03 s. 403).
Beslut varigenom en överförmyndare avslagit en enskilds begäran att få ta del av handling överklagas enligt 
6 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen
 hos
kammarrätten. (Tidigare fanns motsvarande bestämmelse i 
15 kap. 7 § sekretesslagen
 [1980:100].)
Överförmyndaren har i remissvaret till JO gjort gällande att ärendet om handlingsutlämnande är avslutat i och med kammarrättens prövning av saken. Den prövningen avsåg emellertid inte samtliga handlingar som Harris begärt kopior av, utan endast en årsräkning. Av inhämtad akt framgår att Harris, i en skrift som inkom till överförmyndaren den 25 mars 2009, med hänvisning till ett telefonsamtal den 9 mars 2009, även begärt att få ta del av samtliga handlingar i akten m.m. Överförmyndaren har inte lämnat någon form av godtagbart besked med anledning av W.H:s begäran i denna del, trots att Harris vid upprepade tillfällen framställt nyss nämnda begäran. Överförmyndaren har inte heller, såvitt framkommit, vidtagit några åtgärder med anledning av K.H:s egen begäran om kopior av handlingar ur sin akt. Jag noterar dessutom att beslutet om att avslå W.H:s begäran om att få ta del av årsräkningen meddelades först två veckor efter den tidpunkt då begäran, enligt uppgift från Harris, framställdes. En sådan tidsutdräkt är inte förenlig med bestämmelserna i 
tryckfrihetsförordningen
.
Jag är mycket kritisk till överförmyndarens närmast ignoranta hantering av frågan. Det är anmärkningsvärt att överförmyndaren trots W.H:s påminnelser och utgången i kammarrätten underlåtit att vidta åtgärder med anledning av övriga framställningar. Jag förutsätter att överförmyndaren, i enlighet med ovan nämnda bestämmelser, omgående lämnar både Harris och K.H. ett besked med anledning av deras begäran om handlingsutlämnande.
Jag noterar därutöver att överförmyndarens beslut den 23 mars 2009 innehåller en felaktig lagrumshänvisning liksom en felaktig fullföljdshänvisning. Överförmyndaren förtjänar kritik även för dessa brister.
Begäran om byte av god man
En ansökan om att byta ut en god man får göras av bl.a. den som ansökningen avser, hans eller hennes make eller sambo och närmaste släktingar (
11 kap.
15
 och 
21 §§
föräldrabalken
). Överförmyndaren, som självmant kan ta upp frågan om byte av en god man, är ensam behörig att fatta beslut i saken (
11 kap.
19
 och 
21 §§
föräldrabalken
).
Överförmyndaren beslutade den 10 september 2008 att med entledigande av K.H:s tidigare gode man förordna B.G.K. som ny god man åt henne. K.H. hade dock ansökt om att Jacobs skulle förordnas som ny god man åt henne. Utredningen har inte klarlagt varför så inte kom att ske eller på vems initiativ B.G.K. förordnades som god man. Oavsett orsaken härtill vill jag framhålla att om överförmyndaren får in en begäran från huvudmannen om byte av den gode mannen och finner att det inte föreligger skäl till byte i enlighet med framställd begäran ska ett beslut om avslag sättas upp särskilt och beslutet ska innehålla de skäl som har bestämt utgången (
20 § förvaltningslagen
 [1986:223]). Ett sådant beslut ska dessutom förses med fullföljdshänvisning (
21 § förvaltningslagen
). Så har inte skett i detta fall. K.H.
synes emellertid så småningom ha accepterat att B.G.K. förordnades som god man, varför jag nöjer mig med detta konstaterande.
Övrigt
Avslutningsvis vill jag erinra om att JO:s uppgift är att granska att domstolar och myndigheter följer lagar och andra författningar. JO kan inte ändra eller upphäva domstolars domar eller myndigheters beslut. Granskningen är inte heller avsedd att föregripa eller ersätta den prövning som kan eller har kunnat ske i ordinarie ordning. JO:s verksamhet är således inte avsedd att ersätta den tillsyn eller prövning som ankommer på andra. Det finns därför inte anledning för mig att uttala mig om de klagomål som har prövats av länsstyrelsen eller den fråga som nu är föremål för prövning i domstol.
Jag vill även klargöra att gode män inte står under JO:s tillsyn. Jag är därför förhindrad att uttala mig om den gode mannens åtgärder.
De klagomål som riktats mot länsstyrelsen utgör inte tillräcklig anledning till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida.