Förhandsbesked undanröjdes med hänsyn till oklarheter i ansökningen
Not 138. Överklagande av Riksskatteverket och A AB av ett förhandsbesked ang. inkomstskatt. - Av en ansökan om förhandsbesked framgick följande. A AB (A) äger en tredjedel av aktierna i det franska bolaget Brown överväger att överlåta sitt innehav i B till C AB (C). Överlåtelsen planeras ske till marknadsvärdet och kommer att resultera i en kapitalförlust. C är ett helägt dotterbolag till D AB (D). A äger 59,35 procent av aktierna i D med 50 procent av rösterna. Återstående aktier i D ägs av E AB (E). Varken A eller E tillsätter majoriteten av ledamöterna i D:s styrelse. A innehar en option att under tiden fram till och med den 31 december 2008 förvärva samtliga, eller vid flera tillfällen visst antal av, E:s aktier i D för ett lösenpris motsvarande akties nominella belopp uppräknat med en årlig ränta om fyra procent från den dag då E förvärvade aktierna i D fram till och med dag för erläggande av lösenpriset. Till säkerhet för det rätta fullgörandet av Kelly förpliktelser enligt optionsavtalet har E som pant till A:s moderbolag överlämnat sina aktier i D. - A frågade om bestämmelserna i 25 kap. 28 § inkomstskattelagen, IL, var tillämpliga på en överlåtelse av A:s aktier i B till C (fråga 1) och, om fråga 1 besvarades nekande, om avdrag för kapitalförlusten helt eller delvis ändå var utesluten på grund av att förlusten inte var att anse som definitiv (fråga 2).- Skatterättsnämnden (2002-04-18, Robertson, ordf., Giles, Landry, Stevenson, Ståhl, Tollerz, Virin): Förhandsbesked (fråga 1). Bestämmelsen i 25 kap. 28 § IL är tillämplig på aktieöverlåtelsen till C. - Motivering. - - - Frågan i ärendet är om bestämmelsen i 25 kap. 28 § IL är tillämplig på sökandebolagets avyttring av aktier med kapitalförlust till C. - Enligt 25 kap. 28 § IL gäller särskilda regler för kapitalförlust som uppkommer när en juridisk person avyttrar tillgång till en annan juridisk person och de båda personerna är moderföretag och dotterföretag eller står under i huvudsak gemensam ledning. - Med hänsyn till sökandebolagets ägande av aktier i D och till de ovan nämnda villkoren i avtalet avseende sökandebolagets option att förvärva aktier i D finner nämnden att sådan intressegemenskap som anges i 25 kap. 28 § IL får anses råda mellan sökandebolaget och C. - Fråga 2 förfaller. - Riksskatteverket yrkade hos Regeringsrätten att Skatterättsnämndens beslut skulle fastställas. Om Regeringsrätten skulle finna skäl att ändra svaret på fråga 1 i förhandsbeskedet borde fråga 2 besvaras med att avdrag för kapitalförlusten var uteslutet på grund av att förlusten inte var definitiv. - A överklagade Skatterättsnämndens beslut med yrkande att fråga 1 skulle besvaras nekande men återkallade sedan sitt överklagande. - Regeringsrätten (2003-07-02, Nordborg, Gross, Obrien, Murphy, Dexe): Skälen för Regeringsrättens avgörande (efter en redogörelse för de inledningsvis angivna förutsättningarna). Den fråga som Skatterättsnämnden prövat är om bestämmelsen i 25 kap. 28 § IL är tillämplig på A:s planerade avyttring av aktierna i B. - Enligt 25 kap. 28 § IL gäller särskilda regler för kapitalförlust som uppkommer när en juridisk person avyttrar en tillgång till en annan juridisk person och de båda personerna är moderföretag och dotterföretag eller står under i huvudsak gemensam ledning. I förarbetena till reglerna (prop. 1999/2000:2 del 2 s. 335 och prop. 1986/87:42 s. 35) har angivits att det vid prövningen av om de juridiska personerna står under i huvudsak gemensam ledning är det faktiska inflytandet och inte de formella förhållandena som skall vara avgörande (jfr även RÅ 1983 not. 225). - Det är klart att det avgörande faktiska inflytandet över ett bolag kan vara beroende av avtal som träffats mellan bolagets ägare men som inte framgår av den formella bilden av bolaget. Så kan enligt Regeringsrättens uppfattning under vissa förutsättningar vara fallet också med anledning av ett optionsavtal även om detta i första hand tar sikte på att ge möjligheter till att i framtiden ändra förhållandet mellan ägarna. Ett optionsavtal kan sålunda innehålla sådana villkor att det, ensamt eller tillsammans med andra omständigheter, redan när det ingåtts medför ett sådant faktiskt inflytande som innebär att de båda bolagen skall anses stå under i huvudsak gemensam ledning. - I ansökan om förhandsbesked har en översiktlig redogörelse för de berörda bolagens mellanhavanden lämnats. På begäran av Skatterättsnämnden har A ingivit en komplettering beträffande de villkor som gäller för köpoptionen. Den ingivna kompletteringen är en kopia av ett dokument som har rubriken "9. Köpoption m.m.". Dokumentet synes utgöra endast en del av ett större, mer omfattande, avtal. Det kan inte uteslutas att detta avtal innehåller ytterligare information som är av betydelse för bedömningen av om A och C står under i huvudsak gemensam ledning. - Ett allmänt krav för att förhandsbesked skall lämnas är att de faktiska omständigheter som beskedet skall grundas på är tillräckligt klarlagda (jfr RÅ 1989 not. 264). När en ansökan om förhandsbesked, som i förevarande fall, aktualiserar regler vars tillämplighet är helt beroende av de föreliggande faktiska omständigheterna och inte av formella förhållanden får det vidare anses särskilt påkallat att de faktiska omständigheterna klargörs. - Som framgått har det avtal i vilket bestämmelserna om köpoptionen ingår inte ingivits i ärendet. Någon uttömmande redogörelse för innehållet i avtalet har inte heller givits. Mot bakgrund härav finner Regeringsrätten att de faktiska omständigheter som förhandsbeskedet skall grundas på inte är tillräckligt klarlagda. Något förhandsbesked borde sålunda inte ha lämnats. Förhandsbeskedet skall därför undanröjas och ansökningen avvisas. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten avskriver målet såvitt avser bolagets överklagande. - Regeringsrätten undanröjer förhandsbeskedet och avvisar ansökningen. (fd I 2003-06-11, Anderson)