En utlänning, som adopterats som vuxen i Sverige och ansökt om uppehållstillstånd här under åberopande av olika grunder, har beviljats ett tidsbegränsat tillstånd grundat på arbete. I samband med prövningen av hans förlängningsansökan har Migrationsverket allvarligt brustit i sin utredningsskyldighet genom att inte ta reda på om han också åberopade någon grund förutom arbete till stöd för förlängningen, trots starka indikationer om att så var fallet. Migrationsdomstolen har för sin del underlåtit att uttala sig om bristerna i verkets handläggning och, trots påpekande från verkets sida om avsaknad av praxis beträffande vuxenadoption, avgjort målet utan medverkan av nämndemän.
YGA ansökte om uppehållstillstånd i Sverige första gången i april 2010 och åberopade anknytning till sina blivande adoptivföräldrar och sin biologiska bror, som redan var adopterad av samma personer. I oktober 2010 yttrade sig Migrationsverket till Attunda tingsrätt i det då pågående adoptionsärendet beträffande YGA och menade att det i och för sig inte fanns något att erinra mot att denne adopterades men att adoptionen inte ensam kunde ligga till grund för uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 a § tredje stycket 1 utlänningslagen (2005:716), det krävdes också att det fanns synnerliga skäl. Den 8 december 2010 lämnade tingsrätten adoptivföräldrarna tillstånd att anta YGA som adoptivbarn. Dagen därpå underrättades Migrationsverket om att adoptionen hade godkänts av tingsrätten.
I april 2011 tog Migrationsverket emot en ansökan om arbetstillstånd från YGA och i maj samma år kom en skrivelse från honom in till verket där han uppgav bl.a. följande. Jag har ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning till min familj och därefter ansökt om uppehållstillstånd grundat på arbete. Min mamma har vid telefonkontakt med en handläggare på Migrationsverket fått information om att min ansökan på grund av anknytning måste återkallas innan min ansökan grundad på arbete kan behandlas. Enligt handläggaren är det nödvändigt att göra så för att migrationsmyndigheternas administrativa regler ska följas. Jag återkallar därför min första ansökan och ber migrationsmyndigheterna att överföra informationen i denna till min ansökan om arbetstillstånd så att arbetstillståndsansökan kan börja handläggas.
YGA:s skrivelse resulterade inte i någon särskild åtgärd från Migrationsverkets sida. Han beviljades emellertid den 8 juni 2011 ett tvåårigt uppehålls- och arbetstillstånd i Sverige på grund av arbete. Innan detta tillstånd löpte ut ansökte YGA om en förlängning av tillståndet och åberopade arbete hos samma arbetsgivare som grund. På Migrationsverkets begäran kom han in med en komplettering av vilken det bl.a. framgick att han bodde hos sina adoptivföräldrar i Sverige tillsammans med två av sina biologiska syskon och att syskonen också var adopterade.
Migrationsverket beslutade den 20 januari 2015 att avslå YGA:s ansökan om förlängt uppehålls- och arbetstillstånd och att utvisa honom ur Sverige. Som skäl för beslutet angavs att YGA:s anställningsvillkor under den tidigare tillståndsperioden inte uppfyllt försörjningskravet. Av beslutet att döma prövade inte Migrationsverket om uppehållstillstånd i stället kunde beviljas på någon annan grund.
YGA överklagade Migrationsverkets beslut till migrationsdomstolen och yrkade att han skulle få ett förlängt arbets- och uppehållstillstånd i Sverige eller ett permanent uppehållstillstånd. Som grunder angav han - förutom arbete - bl.a. anknytning till sina adoptivföräldrar, anknytning till sina biologiska syskon, som också var hans adoptivsyskon, och anknytning till Sverige genom utbildning, föreningsverksamhet och vänner.
I yttranden till migrationsdomstolen bestred Migrationsverket bifall till överklagandet och anförde bl.a. följande. Ett adoptionsbeslut från tingsrätten är inte ensamt avgörande för om en vuxen adopterad ska beviljas uppehållstillstånd i Sverige. Det saknas tydlig praxis avseende tolkningen av bestämmelserna om uppehållstillstånd vid vuxenadoption. YGA är en vuxen och arbetsför man som har levt i Etiopien till 2011. Hans anknytning till Sverige och familjen är inte tillräcklig för att utgöra synnerliga skäl för uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 a § tredje stycket utlänningslagen. Omständigheterna är inte heller sådana att hans situation framstår som synnerligen ömmande. Det finns inte heller någon annan grund för uppehållstillstånd.
Förvaltningsrätten i Malmö, migrationsdomstolen (2015-06-18, ordförande Chapman), avslog YGA:s överklagande. Domstolen uttalade bl.a. att den instämde i Migrationsverkets bedömning och ansåg att YGA:s sammantagna situation inte kunde anses vara udda och ömmande på det sätt som krävdes för att uppehållstillstånd skulle kunna beviljas med stöd av 5 kap. 3 a § tredje stycket utlänningslagen. Domstolen fann även att hans sammantagna situation inte var sådan att uppehållstillstånd kunde beviljas med stöd av 5 kap. 6 § utlänningslagen.
YGA yrkade i Migrationsöverdomstolen att han skulle beviljas uppehållstillstånd i Sverige. Som grunder angav han arbete, anknytning till sina adoptivföräldrar och syskon, att han hade särskild anknytning till Sverige samt att det fanns synnerligen ömmande omständigheter i hans fall.
Kammarrätten i Stockholm, Migrationsöverdomstolen (2016-04-15, Rodriguez, Burgess och Turner, referent), yttrade:
Migrationsverket har i egenskap av förvaltningsmyndighet ett utredningsansvar. Official- eller utredningsprincipen är en allmän förvaltningsrättslig grundsats som gäller hos förvaltningsmyndigheter även om det saknas uttryckligt lagstöd. Principen innebär att myndigheten ska se till att ärendet blir så utrett som dess beskaffenhet kräver. Myndighetens initiativ i ett ansökningsärende utgörs i normalfallet av att den ger parten ett besked om att ansökan behöver kompletteras och med vad. (Prop. 2004/05:170 s. 154 f.)
Av ett tidigare avgörande från Migrationsöverdomstolen, MIG 2007:31, framgår att samtliga omständigheter, som åberopas till stöd för uppehållstillstånd innan det finns ett lagakraftvunnet avgörande, ska prövas i en process som rör en och samma sak - uppehållstillstånd - oberoende av på vilken grund en rätt till ett sådant tillstånd hävdas. Migrationsöverdomstolen uttalade i det avgörandet att klaganden, genom att i migrationsdomstolen åberopa anknytning till sin hustru, inte hade ändrat sin talan utan att den fortfarande avsåg samma sak, nämligen frågan om klaganden var berättigad till uppehållstillstånd i Sverige.
Migrationsöverdomstolen gör följande bedömning.
Genom MIG 2007:31 klargjorde Migrationsöverdomstolen att en sökande som anger en ny grund för sin ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd har rätt att få denna grund prövad tillsammans med de tidigare anförda grunderna. Detta gäller så länge det inte finns ett lagakraftvunnet beslut i ärendet. Av detta följer att YGA:s ansökan om arbetstillstånd 2011 inte var att se som en ny ansökan om uppehållstillstånd utan som en kompletterande grund till den ansökan han gjort redan i april 2010, vilken grundades på anknytning till hans adoptivföräldrar och syskon och som ännu inte resulterat i något beslut. Om YGA fick information från Migrationsverket om att det som åberopades i ansökningsblanketten som lämnades in 2011 endast kunde prövas om hans ursprungliga ansökan återkallades, vilket mycket tyder på, var det alltså fel. Även om det inte klart framgår att Migrationsverket uppmanat YGA att återkalla sin ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning, är det uppenbart att han uppfattat den information han fick från Migrationsverket på det sättet. När YGA uppgav att han ville återkalla sin ansökan, i den del den grundade sig på anknytning, borde myndigheten ha gjort honom uppmärksam på att han hade fått felaktig information, alternativt missförstått informationen från verket, och att båda grunderna kunde prövas inom ramen för hans ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd. Ingenting i målet tyder på att Migrationsverket upplyste YGA om detta.
Migrationsöverdomstolen noterar även att YGA i sin återkallelseskrivelse gav uttryck för att han ville att Migrationsverket skulle ta hänsyn till uppgifterna om anknytning vid behandlingen av hans ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd. När Migrationsverket i juni 2011 beviljade YGA ett tidsbegränsat uppehållstillstånd grundat på arbete, i stället för att först pröva om han kunde beviljas ett permanent uppehållstillstånd grundat på anknytning till adoptivföräldrar och syskon, innebar det också att verket inte följde principen om att prövningen av frågan om uppehållstillstånd ska göras i den ordning som följer av 5 kap.utlänningslagen (jfr MIG 2007:33). Migrationsöverdomstolen noterar även att återkallelseskrivelsen inte resulterade i någon åtgärd från Migrationsverkets sida. Verket fattade exempelvis inte något beslut om att skriva av YGA:s ursprungliga ansökan från vidare handläggning. Det ärende den gett upphov till avslutades inte heller på något annat sätt.
När YGA i maj 2013 skickade in sin ansökan om förlängt uppehålls- och arbetstillstånd anser Migrationsöverdomstolen att frågan om uppehållstillstånd grundat på anknytning till familj och Sverige skulle ha uppmärksammats av Migrationsverket. Det står klart att verket i sin akt hade tillgång till en gedigen utredning i fråga om hans anknytning till föräldrar, biologiska syskon, som också adopterats av hans adoptivföräldrar, och till Sverige i form av en rad omständigheter. Om inte annat skulle Migrationsverket ha prövat även de grunderna när YGA i sin komplettering hänvisade till dessa förhållanden. Genom att inte ens utreda om det var så att han även åberopade anknytning som grund för uppehållstillstånd, trots de starka indikationer om detta som fanns i ärendet, har Migrationsverket allvarligt brustit i sin utredningsskyldighet.
Migrationsdomstolen har i sin dom inte uttalat sig om dessa brister hos Migrationsverket utan har, efter en summarisk prövning, anslutit sig till den bedömning som verket gav uttryck för under kommuniceringen i domstolen. Migrationsdomstolen har avgjort målet med en ensam lagfaren domare, trots att Migrationsverket i ett yttrande till domstolen uppgav att det saknades tydlig praxis avseende tolkningen av bestämmelserna om uppehållstillstånd vid vuxenadoption. Med beaktande av detta, och att samtliga grunder för uppehållstillstånd åberopades redan hos Migrationsverket, ska underinstansernas avgöranden undanröjas och målet visas åter till Migrationsverket för en ny prövning av frågan om bl.a. uppehållstillstånd.
Migrationsöverdomstolens avgörande. Migrationsöverdomstolen undanröjer migrationsdomstolens dom och Migrationsverkets beslut den 20 januari 2015 samt återförvisar målet till Migrationsverket för en ny prövning.