Uppgifter som Utlänningsnämnden inhämtat från svensk ambassad
Not 101. Överklagande av Fadi M.-E. ang. rätt att ta del av allmän handling. - Sedan Fadi M.-E. överklagat ett beslut av Statens invandrarverk att avvisa honom, gjorde
Utlänningsnämnden (1993-09-22) konstaterade att ambassadens skrivelse med bilaga och nämndens skrivelse innehöll uppgifter för vilka sekretess gällde enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Nämnden beslöt med stöd av
Kammarrätten i Stockholm (1993-10-26, Kerr, Carr, Martin): Kammarrätten konstaterar inledningsvis att Fadi M.-E. genom det överklagade beslutet fått ta del av
hanteringen av handlingarna och i dessa lämnade uppgifter.
Med de i målet framställda yrkandena måste Fadi M.-E.
röjande av uppgifterna skulle komma att skada Sverige.
översättningen av lagen. - Regeringsrätten (1993-02-23, M. Carr, Khan, Mann, Campbell, Mcpherson): Skälen för Regeringsrättens avgörande. I 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) finns bestämmelser om utrikessekretessen. I paragrafens första stycke regleras sekretessen hos regeringen och utrikesrepresentationen. Bestämmelser om sekretess hos andra myndigheter ges i andra stycket. I första och andra styckena görs skillnad beträffande sekretessens styrka hos olika myndigheter. Såvitt avser andra myndigheter än regeringen och utrikesrepresentationen gäller i motsats till vad som föreskrivs i första stycket ett rakt skaderekvisit. Detta innebär att hos dessa andra myndigheter sekretess gäller för uppgifter endast om det kan antas att det stör Sveriges mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om uppgifter röjs. Det skadebegrepp som förekommer i paragrafen skall enligt föredragande statsråd (prop. 1979/80:2 s. 131) inte ges en alltför vid innebörd. Det måste röra sig om någon olägenhet för landet för att skada skall kunna anses föreligga. Motsvarande skall enligt uttalandet även gälla i fråga om störningen av de mellanfolkliga förbindelserna. Att mindre och tillfälliga störningar eller irritationer inom ett lands ledning inte kan uteslutas om uppgifter lämnas ut bör således inte alltid leda till sekretess. - De uppgifter som Fadi M.-E. önskar kunna förfoga över utan sådant förbehåll som föreskrivits med stöd av 14 kap. 10 § sekretesslagen finns i tre handlingar, nämligen Utlänningsnämndens skrivelse daterad den 13 juli 1993 till Sveriges Ambassad i Damaskus, Sveriges Ambassads i Damaskus svar i brev dagtecknat den 31 augusti 1993 till Utlänningsnämnden samt en till sistnämnda skrivelse fogad på engelska avfattad den 8 augusti 1993 daterad redogörelse för innehållet i syrisk lagstiftning i visst avseende. Vem som skrivit denna redogörelse framgår inte. - Det råder allmän enighet om att sekretess måste kunna upprätthållas i sådan utsträckning att Sveriges kontakter med andra länder på det
utrikespolitiska planet inte försvåras eller omöjliggörs.
uppgifterna inte kan medföra tillämpning av paragrafen.
förlust av medborgerliga rättigheter i vissa situationer.
sekretesslagen. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten ändrar kammarrättens dom och Utlänningsnämndens beslut och förordnar att handlingarna skall lämnas ut utan förbehåll. (fd I 1994-01-26, Olson)