Lagrum:
Not 228. Ansökan om resning av Omnia Non Satis AB. - Skattemyndigheten i Stockholm beslutade den 11 juni 1999 att - såvitt nu är i fråga - höja Omnia Non Satis AB:s (bolaget) underlag för arbetsgivaravgifter för utgiftsåret 1996 med 67 731 kr samt för utgiftsåret 1997 med 213 594 kr avseende kassauttag av delägare/företagsledare. Vidare påförde skattemyndigheten avgiftstillägg med 20 procent av den beräknade arbetsgivaravgiften. Sedan bolaget överklagat skattemyndighetens beslut avslog Länsrätten i Stockholm överklagandet i denna del genom dom den 18 oktober 2001. Kammarrätten i Stockholm avslog bolagets överklagande av länsrättens dom genom dom den 14 februari 2003. - Bolaget ansökte om resning och anförde bl.a. följande. Sedan kammarrätten meddelade sina domar har framkommit att med mycket stor sannolikhet har det kassaunderskott som funnits i bolagets redovisning haft sin grund i oklarheter beträffande tillämpningen av det redovisningssystem som bolaget använt och som köpts in via Axfood It AB. De problem som funnits beträffande tillämpningen av redovisningssystemet har inte tidigare varit kända för de båda företagsledarna Mills och Lopez. Den grundläggande orsaken till att kassadifferenser uppkommit har varit att redovisningssystemet redovisat återköp som ett positivt saldo i kassan och inte såsom ett negativt saldo. Konsekvensen härav har blivit att kassan bokföringsmässigt sett väsentligt större ut än den faktiskt varit. Med utgångspunkt från de uppgifter som lämnats i skriften från Axfood It AB har bolagets bokföringsfirma gjort en detaljerad genomgång av redovisningen under en viss period. Av bokföringsfirmans redogörelse framgår att den detaljerade analys och omarbetning av redovisningen som genomförts inte har visat sådana fel och brister i kassaredovisningen som fanns i den ursprungliga bokföringen vilken skattemyndigheten granskade. Uppfattningen hos bokföringsfirman är att den felkälla som framför allt varit avgörande utgörs av egenskaper hos kassaredovisningssystemet som tidigare inte varit kända vare sig hos bolaget eller dess bokförare. Sålunda har de fel och brister som funnits i bolagets redovisning inte haft sin grund i några undanhållna intäkter utan berott på tekniska faktorer i kassaredovisningssystemet. - Bolaget åberopar en skrivelse från Axfood It AB i vilken det aktuella kassasystemet beskrivs samt en redogörelse från en bokföringsfirma över resultatet av en ombokföring av bolagets räkenskaper under januari- oktober 1995. -Regeringsrätten (2004-12-16, Luna, Powell, Galvan): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Enligt 37 b § förvaltningsprocesslagen (1971:291) får resning beviljas i mål eller ärende om det på grund av något särskilt förhållande finns synnerliga skäl att pröva saken på nytt. Vad bolaget har anfört och åberopat till stöd för sin ansökan visar emellertid inte att sådana skäl föreligger. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten avslår ansökningen. (fd I 2004-11-30, Hogendoorn) - Samma dag avgjorde Regeringsrätten fyra mål som avsåg resningsansökningar från bolagets delägare (mål nr 4234--35-03 och 4237--38-03) avseende 1997 och 1998 års inkomsttaxeringar där utgången blev densamma.