Uppgifter i Vägverkets körkortsregister (spärrmarkering)
Not 613. Överklagande av Clark ang. rätt att ta del av allmän handling. - Vägverket (1994-06-01) avslog en framställning från Clark, Svenska Dagbladet, om att få ut körkortsbild från körkortsregistret på en viss person. Verket hänvisade bl.a. att den aktuella personen begärt s.k. spärrmarkering i körkortsregistret. - Kammarrätten i Sundsvall (1994-06-13, Ekman, Conrad, Cruz) instämde i Vägverkets bedömning och fastställde verkets beslut. - I överklagandet fullföljde Clark sin talan. Han anförde bl.a. följande. Han hade hos Vägverket begärt att få ut körkortsunderlag för två namngivna personer, chefen resp. biträdande chefen för ONI, en enhet inom ordningspolisen i Stockholm. Vägverket hade lämnat ut underlaget för den ene polismannen men vägrat att lämna ut underlaget för den andre på grund av att denne begärt och fått s.k. spärrmarkering i körkortsregistret. Samtliga de uppgifter som Vägverket vägrat att lämna ut, med undantag av själva fotografiet, finns tillgängliga i andra register. - Regeringsrätten (1994-11-07, Mullins, Hopkins, Bailey, Gonzalez, Bond): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Enligt 7 kap. 15 § första stycket första punkten sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen, för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Regeringen har i 1 b § sekretessförordningen (1980:657) föreskrivit att motsvarande sekretess skall gälla i verksamhet som avser Vägverkets bil-, körkorts- och felparkeringsregister. - Av utredningen framgår att den person uppgifterna i målet avser erhållit "spärrmarkering" i körkortsregistret. Som skäl för sin begäran om spärrmarkering har personen i fråga bl.a. uppgett att han har ett utsatt arbete inom ONI och att det på senare tid blivit allt vanligare att anställda inom polisväsendet utsätts för trakasserier, varvid inte sällan som ett inslag ingår utnyttjande av bilder av personen ifråga, hämtade från körkortsregistret. - Regeringsrätten finner att vad som förekommit i målet inte innefattar någon särskild anledning till antagande att den person som avses eller någon honom närstående lider men om uppgifterna om honom i körkortsregistret röjs för Silva enligt de nyss angivna föreskrifterna i sekretesslagen och sekretessförordningen mot att lämna ut uppgifterna föreligger därför inte. - Regeringsrättens avgörande. Med ändring av kammarrättens dom visar Regeringsrätten målet åter till Vägverket för ny behandling. (fd II 1994-10-05, Price)