Rättsprövning, plan- och bygglagen, detaljplanefrågor
Not 4. Ansökan av S.A. om rättsprövning av beslut att anta detaljplan. - Kommunfullmäktige i Öckerö kommun beslutade den 31 mars 2005 att anta detaljplan för del av Martinez omfattande Björkö 1:117 m.fl. - Sedan beslutet överklagats avslog Länsstyrelsen i Västra Götalands län överklagandet i beslut den 22 februari 2006. - S.A., som äger Björkö 1:56 överklagade länsstyrelsens beslut menregeringen (Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet, 2006-10-12) avslog överklagandet. - S.A. ansökte om rättsprövning av regeringens beslut och anförde bl.a. följande. Beslutet inskränker hennes rätt att utnyttja sin fastighet och det strider mot innehållet i plan- och bygglagen (1987:10), PBL. Beslutet strider vidare mot avsikten i förarbetena till PBL i den meningen att en ny detaljplan ska utformas så tydligt att kommande bygglovsärenden inte försvåras eller försenas. - Regeringsrätten höll den 7 november 2007 muntlig förhandling i målet, varvid S.A. tillade bl.a. följande. Fastigheten Björkö 1:56 ligger i en sluttning. Hon motsätter sig inte byggrätten som sådan utan det är oron för en ökad skuggbildning som är grunden för att ärendet drivs. Om ägaren till fastigheten Björkö 1:117 placerar sitt hus inom den södra delen av byggrätten kommer skuggeffekten på hennes fastighet att öka på ett sådant sätt att den blir en betydande olägenhet enligt 3 kap. 2 § PBL. Under ärendets gång har bl.a. den östra gränsen för byggrätten flyttats. Detta innebär dock inte att hennes farhågor beträffande skuggbildningen på tomten blir mindre. Östgränsen är nämligen inte av något som helst intresse utan det väsentliga är hur långt söderut byggrätten på fastigheten Björkö 1:117 går. En byggrätt som sträcker sig fem meter söder om de befintliga byggnaderna på fastigheten kan accepteras. Genom detaljplanen har byggrätten blivit beskuren i norr vilket gör att möjligheten att placera huset i den norra delen har begränsats och risken för att huset byggs längre söderut är stor. - Regeringsrätten (2008-01-04, Billum, Walker, White, Stone, Meyers): Skälen för Regeringsrättens avgörande.Enligt 1 § lagen (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut får en enskild ansöka om rättsprövning av sådana beslut av regeringen som innefattar en prövning av den enskildes civila rättigheter eller skyldigheter i den mening som avses i artikel 6.1 i Europakonventionen. Enligt 7 § ska Regeringsrätten upphäva regeringens beslut om beslutet strider mot någon rättsregel på det sätt som sökanden har angett eller som klart framgår av omständigheterna. Detta gäller dock inte om det är uppenbart att felet saknar betydelse för avgörandet. - Rättsprövningen innefattar, förutom ren lagtolkning, även sådana frågor som faktabedömning och bevisvärdering samt frågan om beslutet strider mot kraven på saklighet, opartiskhet och allas likhet inför lagen. Prövningen omfattar också fel i förfarandet som kan ha påverkat utgången i ärendet. Om de tillämpade rättsreglerna är så utformade att det föreligger en viss handlingsfrihet vid beslutsfattandet, omfattar rättsprövningen frågan om beslutet ryms inom handlingsfriheten. - De i målet tillämpliga bestämmelserna i PBL om prövning av markens lämplighet för bebyggelse och reglering av bebyggelsemiljöns utformning är allmänt hållna och ger myndigheterna ett förhållandevis stort utrymme för bedömningar. - I målet har inte framkommit att regeringen vid beslutsfattandet skulle ha felbedömt fakta eller överskridit gränserna för det handlingsutrymme som föreligger i ärenden om detaljplan eller att det vid handläggningen har förekommit något fel som kan ha påverkat utgången i ärendet. Regeringens beslut kan därför inte anses strida mot någon rättsregel på det sätt som S.A. har angett. Det framgår inte heller klart av omständigheterna i målet att beslutet på annat sätt strider mot någon rättsregel. Regeringens beslut ska därför stå fast. - Regeringsrättens avgörande.Regeringsrätten förklarar att regeringens beslut ska stå fast. (fd II 2007-11-07, Simmons)