Spisvakt oavsett anslutningssätt (I) respektive framdragning av el och vatten för installation av tvättmaskin i en hyreslägenhet (II) har ansetts utgöra sådan anpassning av fasta funktioner i bostaden för vilka bostadsanpassningsbidrag kan lämnas.
Värmdö kommun genom dess socialnämnd avslog den 11 juli 2008 B.L:s ansökan om spisvakt med motiveringen att spisvakt var en lös inventarie som inte var bidragsberättigande enligt lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m.. Bidrag enligt denna lag beviljades endast vid fasta installationer.
B.L. överklagade beslutet hos länsrätten och anförde bl.a. följande. Han har på grund av sin sjukdom, Gilbert, nedsatt minnesförmåga och uppmärksamhet. Är därför i behov av spisvakt för att undvika allvarliga skador. Han har merkostnader för läkemedel och resor för vårdkontakter och han behöver ofta hjälp från sin hustru som då får ta ledigt från arbete. Han har därför ansträngd ekonomi och behöver bistånd till ovannämnda spisvakt. Arbetsterapeut och kurator styrker hans ansökan och bekräftar behovet.
Socialnämnden stod fast vid sitt beslut att bostadsanpassningsbidrag endast beviljas vid fasta installationer.
Länsrätten i Stockholms län (2008-09-11, ordförande Gilmore) yttrade: Tillämplig bestämmelse m.m. - Enligt 6 § lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. gäller följande. Bostadsanpassningsbidrag lämnas för åtgärder för anpassning av bostadens fasta funktioner i och i anslutning till den bostad som skall anpassas. Bidrag lämnas endast om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden skall vara ändamålsenlig som bostad för den funktionshindrade. I avsnittet 6.3. Boverkets handbok för bostadsanpassningsbidraget anges följande. Bostadsanpassningsbidrag lämnas enligt gällande praxis för anpassning av bostadens fasta funktioner. Bidrag lämnas alltså inte för lösa inventarier. Att dra en skarp gräns mellan vad som anses vara en fast funktion och ett löst inventarium har visat sig svårt i praktiken. Det har ankommit på beslutande myndigheter att i varje enskilt fall bedöma var gränsen går. Detta är en ordning som kommer att få gälla även i fortsättningen. Som allmän vägledning kan sägas att fasta funktioner är sådana föremål som utgör en del av bostaden och som normalt inte tas från bostaden vid en flyttning. Lösa inventarier är i konsekvens med detta sådana föremål som, även om de är fast anbringade i bostäder, vanligtvis tas med vid en flyttning från bostaden (prop. 1992/93:58 s. 17). - Utredningen i målet - Av intyg från arbetsterapeut Thompson, Neurologiska rehabiliteringskliniken, daterat den 30 juni 2008, framgår följande. B.L. har Gilbert sjukdom och kognitiv bedömning visar på att B.L. har nedsatt minnesförmåga och nedsatt uppmärksamhet. Ett förslag på anpassningsåtgärd är spisvakt. - Länsrättens bedömning - Frågan i målet gäller om installation av en spisvakt kan anses som en åtgärd för anpassning av bostadens fasta funktioner. - Enligt rättspraxis har armaturer i kök och badrum som normalt monteras som fasta anläggningar och av behörig installatör, eftersom det gäller installationer i våtutrymmen, bedömts som fasta funktioner i bostaden. Sådana armaturer torde inte vanligen tas med vid en flytt. (Se Kammarrätten i Göteborg, dom 2003-12-11, mål nr 1703-2002). Länsrätten anser att en spisvakt kan jämställas med takarmatur i kök. Det är länsrättens uppfattning att en spisvakt rimligen bör installeras av behörig elektriker och att den normalt sett inte tas med vid en flyttning. Länsrätten anser därmed inte att utredningen ger stöd för att en spisvakt utgör en lös inventarie och kommunen har inte haft fog för att avslå ansökan om bostadsanpassningsbidrag på den grunden. Då behovet av spisvakten är visat i utredningen ska överklagandet bifallas och B.L. beviljas bostadsanpassningsbidrag till spisvakt. - Länsrätten bifaller överklagandet och förklarar B.L. berättigad till bostadsanpassningsbidrag för spisvakt.
Nämnden för äldre och funktionshindrade i Värmdö kommun (nämnden) överklagade länsrättens dom och yrkade att beslutet den 11 juli 2008 skulle fastställas. Som grund för sin talan anförde nämnden bl.a. följande. Spisvakt räknas inte som en fast inventarie. Moderna spisar fungerar med en vanlig stickkontakt och inte som förr när en elektriker måste tillkallas för att montera in spisen. Detta innebär att spisvakten kopplas genom en adapter till spisen. Enligt Räddningstjänsten är spisvakt inte den ultimata lösningen för att undvika brand i kök. Problemet med bortglömd spis kan lösas lättare med vattenkokare och mikrovågsugn. B.L. har ansökt om bistånd för spisvakt då han inte anser sig ha ekonomiska resurser för att själv köpa en spisvakt. Bostadsanpassningsbidrag är inget bistånd. B.L. får söka bistånd hos individ- och familjeomsorgsnämnden för att få hjälp med sin ekonomi.
B.L., som förelades att yttra sig, hördes inte av.
Kammarrätten i Stockholm (2009-04-27, Wilson, Garcia, referent, Anderson) yttrade: Tillämpliga bestämmelser och utredning i målet framgår av länsrättens dom. - För att bostadsanpassningsbidrag ska lämnas krävs att den aktuella anpassningen avser bostadens fasta funktioner. Kammarrätten finner att en spisvakt får anses vara en lös inventarie och att B.L. därmed inte är berättigad till sökt bostadsanpassningsbidrag. Nämndens överklagande ska således bifallas. - Kammarrätten bifaller överklagandet och fastställer, med upphävande av länsrättens dom, beslutet den 11 juli 2008.
B.L. överklagade kammarrättens dom och yrkade att Regeringsrätten skulle upphäva domen och fastställa länsrättens dom. Han anförde bl.a. följande. En spisvakt är nödvändig för att bostaden ska vara ändamålsenlig som bostad för honom. Till stöd för behovet och nyttan av en spisvakt åberopas bl.a. utlåtanden från Alzheimerföreningen i Sverige, Brandskyddsföreningen och Demensförbundet. Vidare yrkade han ersättning för sina kostnader i målet.
Nämnden för äldre och funktionshindrade förelades yttra sig men hördes inte av.
Boverket anförde i yttrande till Regeringsrätten bl.a. följande. Det finns olika modeller av spisvakter. Huruvida en spisvakt ska anses som fast funktion eller löst inventarium är enligt Boverket beroende av hur spisvakten ansluts till spisen. Till spisar som är fast anslutna till elnätet kan spisvakt installeras genom en fast anslutning. En sådan installation är att betrakta som en elinstallation och ska därmed utföras av en elinstallatör eller av en yrkesman under överinseende av en elinstallatör. Det är Boverkets uppfattning att en fast installerad spisvakt inte kan anses vara något som vanligtvis tas med när man flyttar utan får anses som en åtgärd för anpassning av bostadens fasta funktioner för vilken bostadsanpassningsbidrag skulle kunna utgå, förutsatt att åtgärden är nödvändig för att bostaden ska vara ändamålsenlig som bostad. Till spisar som är anslutna till elnätet med en vanlig stickpropp brukar spisvakt av stickproppsmodell anslutas. En sådan anslutning är inte att betrakta som en elinstallation och kräver därmed ingen behörig elektriker. De flesta nya spisar, induktionshällar och hällar har stickpropp. Det är Boverkets uppfattning att en spisvakt av stickproppsmodell är enkel att montera och lätt att ta bort och något som vanligtvis tas med när man flyttar. En sådan spisvakt får därmed anses utgöra ett löst inventarium för vilket bostadsanpassningsbidrag inte kan lämnas.
Regeringsrätten (2010-05-06, Hodges, Duncan, Morrison, Owen, Watson) yttrade: Skälen för Regeringsrättens avgörande. Enligt 6 § lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. lämnas bostadsanpassningsbidrag för åtgärder för anpassning av bostadens fasta funktioner i och i anslutning till den bostad som ska anpassas. Bidrag lämnas endast om åtgärderna är nödvändiga för att bostaden ska vara ändamålsenlig som bostad för den funktionshindrade.
Genom införandet av uttrycket fasta funktioner är enligt förarbetena avsett att markeras att lösa inventarier som t.ex. vissa tekniska hjälpmedel inte ger rätt till bostadsanpassningsbidrag. I förarbetena lämnas en allmän vägledning för vad som ska bedömas som fast funktion eller löst inventarium. Fasta funktioner är sådana föremål som utgör en del av bostaden och som normalt inte tas från bostaden vid en flyttning. Lösa inventarier är i konsekvens med detta sådana föremål som, även om de är fast anbringade i bostaden, vanligtvis tas med vid en flyttning från bostaden. I övrigt överlämnas till beslutande myndigheter att i varje enskilt fall bedöma var gränsen går mellan fasta funktioner och lösa inventarier (prop. 1992/93:58 s. 17).
Frågan i målet är om en spisvakt kan anses som en åtgärd för anpassning av bostadens fasta funktioner för vilken bostadsanpassningsbidrag kan utgå.
En spis får anses utgöra en sådan fast funktion i bostaden som avses i 6 § lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Av utredningen i målet framgår att det finns olika anslutningssätt avseende såväl spisar som spisvakter. I vissa fall krävs en fast installation medan anslutningen i andra fall kan ske på enklare sätt. Enligt Regeringsrättens mening får en spisvakt under alla förhållanden anses utgöra ett komplement till spisen. Det saknar därmed betydelse på vilket sätt spisvakten ansluts. Bostadsanpassningsbidrag kan således lämnas till spisvakt eftersom det är fråga om en åtgärd för anpassning av en fast funktion i bostaden. För att bostadsanpassningsbidrag ska utgå till B.L. krävs också att åtgärden är nödvändig för att bostaden ska vara ändamålsenlig som bostad för honom. Utredningen i målet ger vid handen att så är fallet. Överklagandet ska därför bifallas.
B.L:s yrkande om ersättning för kostnader i målet kan inte lagligen bifallas och ska därför avslås.
Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver kammarrättens dom och fastställer det slut som länsrättens dom innehåller.
Regeringsrätten avslår yrkandet om ersättning för kostnader i målet.
Fastighetskontoret i Göteborgs kommun beslutade den 26 maj 2008 att delvis avslå A.Å:s ansökan om bostadsanpassningsbidrag enligt lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Den del som avslogs avsåg framdragning av el och vatten till tvättmaskin. Fastighetskontoret motiverade beslutet med att tvättmaskiner var lösa inventarier, varför bidrag inte skulle lämnas för framdragning av el och vatten för installation av tvättmaskin.
A.Å. överklagade beslutet hos länsrätten och yrkade att hon skulle beviljas bostadsanpassningsbidrag i enlighet med sin ansökan. A.Å. anförde bl.a. följande. Fastighetskontoret hänvisar i sitt beslut till lagens förarbeten om att lösa inventarier är sådana föremål som, även om de är fast anbringade i bostaden, vanligtvis tas med vid en flyttning från bostaden. En tvättmaskin är ett löst föremål som kan tas med vid en eventuell flytt. Däremot krävs en fast el- och vatteninstallation i lägenheten för att tvättmaskinen ska fungera. Den fasta el- och vatteninstallationen kan hon inte ta med sig vid en eventuell flytt varför diskussionen om lösa inventarier blir svårbegriplig. Hon ansöker om bidrag för installation och inte för tvättmaskin. Det råder delade meningar om vad som avses med fasta funktioner. I förarbetena anges att fasta funktioner är sådana föremål som utgör en del av bostaden och som normalt inte tas med från bostaden vid en flytt samt att man i övrigt överlämnar till beslutande myndighet att i varje enskilt fall bedöma var gränsen går mellan fasta och lösa inventarier. Enligt 2 kap. 2 § andra stycket jordabalken är maskin för tvätt fastighetstillbehör och således fast egendom. Därvid hänvisas till Länsrättens i Norrbottens län mål nr 985-01. Hon har en önskan att trots sina funktionshinder få tvätta sin tvätt själv. Det är en basal rättighet. Utan tvättmaskin i hemmet har hon ingen möjlighet att tvätta själv och skulle därmed vara i behov av hemtjänst.
Fastighetskontoret bestred bifall till överklagandet och anförde i huvudsak följande. Enligt Boverkets handbok kan bostadsanpassningsbidrag endast beviljas för fasta funktioner i bostaden och av handboken framgår vidare att tvättmaskiner är att betrakta som lösa inventarier. I ett mål rörande bänkdiskmaskin ansåg Kammarrätten i Göteborg (mål nr 2366-2002) att inte heller installation av en bänkdiskmaskin anses bidragsberättigande. Därmed kan slutsatsen dras att installation av ett löst inventarium, såsom en tvättmaskin, inte är bidragsberättigande.
Länsrätten i Göteborg (2008-10-02, ordförande Collins) yttrade, efter att ha redogjort för gällande bestämmelser och förarbeten, följande. I praxis har fastslagits att tvättmaskiner som sådana är lösa inventarier som inte kan medföra beviljande av bostadsanpassningsbidrag. Frågan i förevarande mål är dock om installationen, dvs. framdragning av vatten och el för en tvättmaskin, är bidragsberättigande. Kammarrätten i Göteborg har i ett mål rörande bänkdiskmaskin (mål nr 2366-2002, dom den 6 juni 2002) uttalat att en installation av en bänkdiskmaskin är en direkt följd av behovet av diskmaskin, varför installationen ska ses som en del av denna. Eftersom en bänkdiskmaskin inte är en sådan fast funktion för vilken bostadsanpassningsbidrag kan utgå menar kammarrätten således att inte heller bidrag kan utgå för installationen. Kammarrätten i Sundsvall har gjort samma bedömning i ett fall gällande inköp och installation av tvättmaskin (mål nr 1573-2001, dom den 12 april 2002). Mot denna bakgrund anser länsrätten att den aktuella framdragningen av el och vatten för tvättmaskin är att bedöma som en del av tvättmaskinen. Därmed kan bostadsanpassningsbidrag inte utgå och detta gäller utan hänsyn till att installationen i form av framdragning av vatten och el inte kan tas med vid en eventuell flytt. Fastighetskontoret har således haft fog för sitt beslut, varför överklagandet ska avslås. - Länsrätten avslår överklagandet.
A.Å. överklagade länsrättens dom och yrkade att hon skulle få bostadsanpassningsbidrag till framdragning av el och vatten för tvättmaskin samt montering av duschvägg. Hon anförde bl.a. följande. Hennes huvudsakliga problem är att ta sig till tvättstugan och ta sig in i den eftersom hon har balanssvårigheter på grund av neurologisk sjukdom kombinerade med grav synskada. Lagstiftningen om lösa respektive fasta inventarier är inte logisk. En el- och vatteninstallation bedöms av länsrätten som lösa inventarier, vilket hon anser helt orimligt då hon inte kommer att kunna ta med sig dem vid eventuell flyttning. Hon hänvisar till lagstiftningens intention om möjlighet att leva ett självständigt liv.
Fastighetskontoret ansåg att överklagandet skulle avslås och anförde i huvudsak följande. För det fall kammarrätten finner att fråga inte är om lösa inventarier bör målet återförvisas till kommunen för prövning av frågan om det är styrkt att installationen är nödvändig för att A.Å:s lägenhet ska vara ändamålsenlig för henne med hänsyn till hennes funktionshinder.
Kammarrätten i Göteborg (2009-10-06, Stenstad, Vazquez, Lemaire, referent) yttrade: Det som framkommit i målet föranleder inte kammarrätten att ändra länsrättens dom. Överklagandet ska därför avslås.
Kammarrätten avslår överklagandet.
A.Å. överklagade kammarrättens dom hos Regeringsrätten och yrkade att hon skulle beviljas bostadsanpassningsbidrag till installationskostnader för tvättmaskin och anförde till stöd för sin talan bl.a. följande. Tvättmaskin är inte standard i den typ av fastighet som hon bor i. Anpassningen av lägenheten är nödvändig för att hon ska kunna tvätta sin egen tvätt. Bostaden är inte ändamålsenlig för henne eftersom hennes omfattande funktionshinder innebär att hon inte kan använda fastighetens gemensamma tvättstuga.
Fastighetsnämnden bestred bifall till överklagandet och anförde bl.a. följande. Tvättmaskiner har i tidigare praxis betraktats såsom lösa inventarier. Installation av tvättmaskin är att betrakta som en del av tvättmaskinen, vilket innebär att bostadsanpassningsbidrag inte heller kan utgå för själva installationen. Annan praxis än den nuvarande skulle ge svåröverskådliga konsekvenser och kunna innebära höga kostnader.
Boverket avstyrkte i yttrande till Regeringsrätten bifall till överklagandet och anförde bl.a. följande. Frågan i målet är om själva åtgärderna med anledning av en installation av en tvättmaskin ska anses utgöra en del av tvättmaskinen eller om installationen kan bedömas som en isolerad åtgärd för anpassning av bostadens fasta funktioner som kan prövas separat. Enligt Boverkets uppfattning bör vid tillämpningen av 6 § lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. gränsdragningen mellan fasta funktioner och lösa inventarier prövas utifrån en koppling till den primära funktionen, i det här fallet en tvättmaskin, och inte enbart ta sikte på de sökta åtgärderna, i det här fallet framdragning av ledningar. Att vid bedömningen helt bortse från den primära funktionen vore orimligt eftersom framdragningen av el och vatten m.m. är en direkt följd av anskaffandet av tvättmaskinen. Sådana åtgärder bör således vid en bedömning enligt 6 § lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. betraktas som en del av tvättmaskinen. Vid sådant förhållande och eftersom en tvättmaskin är ett löst inventarium anser Boverket att bostadsanpassningsbidrag inte kan utgå för de i målet aktuella åtgärderna.
Regeringsrätten (2010-05-06, Hodges, Duncan, Morrison, Owen, Watson) yttrade: Skälen för Regeringsrättens avgörande. Enligt 6 § lagen - - - (se första och andra styckena i Skälen för Regeringsrättens avgörande i referatets del 1) - - - (prop. 1992/93:58 s. 17).
Frågan i målet är om framdragning av ledningar m.m. för tvättmaskin i en hyreslägenhet kan anses som en åtgärd för anpassning av bostadens fasta funktioner för vilken bostadsanpassningsbidrag kan utgå.
Enligt Boverket bör avgörande för den frågan vara att åtgärder för installation av tvättmaskinen ska anses som en del av tvättmaskinen och därmed betraktas som ett löst inventarium.
Regeringsrätten kan instämma i att själva tvättmaskinen i förevarande fall inte torde vara att betrakta som en fast funktion. Det sökta bidraget avser emellertid inte tvättmaskinen som sådan utan framdragning av ledningar för vatten och el samt uppförande av en duschvägg. Det är alltså fråga om permanenta installationer som tveklöst utgör en del av bostaden och som inte tas från denna vid en flyttning. Enbart det förhållandet att åtgärderna är betingade av installation av ett löst inventarium leder enligt Regeringsrättens mening inte till slutsatsen att rätt till bostadsanpassningsbidrag är utesluten. De aktuella åtgärderna får därmed anses avse sådan anpassning av fasta funktioner i bostaden för vilka bostadsanpassningsbidrag kan lämnas. För att bostadsanpassningsbidrag ska utgå till A.Å. krävs också att åtgärderna är nödvändiga för att bostaden ska vara ändamålsenlig som bostad för henne. Av utredningen framgår att A.Å. är gravt synskadad och har balanssvårigheter på grund av en neurologisk sjukdom. Hon går med rullator och har ingen möjlighet att använda den gemensamma tvättstugan i huset. Åtgärder som gör det möjligt för A.Å. att ha en tvättmaskin i sin lägenhet får därmed anses vara nödvändiga för att hennes bostad ska vara ändamålsenlig för henne. A.Å. är därför berättigad till bostadsanpassningsbidrag för de aktuella installationerna.
Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten upphäver underinstansernas avgöranden och förklarar att A.Å. har rätt till bostadsanpassningsbidrag för framdragning av el och vatten m.m. för installation av tvättmaskin.