Justitiekanslerns beslut
Justitiekanslern tillerkänner NF Bröd i Stockholm AB skadestånd av staten med 30 000 kr och ersättning för ombudskostnader med 9 375 kr.
Justitiekanslern uppdrar åt Domstolsverket att ombesörja utbetalningen av beloppen till bolaget.
Bakgrund
NF Bröd i Stockholm AB (NF Bröd) ansökte om stämning mot ICA Ekonomibyrå AB vid Västerås tingsrätt den 11 december 1998. NF Bröd yrkade i målet skadestånd med 2 226 000 kr jämte ränta. Tingsrätten ogillade käromålet i en dom den 5 januari 2006, dvs. drygt sju år efter det att NF Bröd hade väckt talan. Svea hovrätt fastställde tingsrättens dom den 7 februari 2008 och Högsta domstolen beslutade den 26 juni 2008 att inte meddela prövningstillstånd. Den sammanlagda handläggningstiden uppgick följaktligen till drygt nio och ett halvt år.
Anspråk
NF Bröd har vänt sig till Justitiekanslern och begärt skadestånd av staten med 3 500 353 kr, varav 3 343 603 kr avser ersättning för ren förmögenhetsskada och 156 750 kr ersättning för ideell skada. Bolaget har vidare yrkat ränta på beloppet 2 226 000 kr från den 30 november 1998. Slutligen har bolaget yrkat ersättning för ombudskostnader i ärendet här med 32 343 kr, motsvarande arbete under 17 timmar och 15 minuter.
NF Bröd har som grund för anspråket anfört följande. Bolagets rätt till domstolsprövning inom skälig tid enligt artikel 6.1 i Europakonventionen har kränkts genom tingsrättens alltför långa handläggningstid av målet. Tingsrättens långsamma handläggning innebär även att det har förekommit fel eller försummelse vid myndighetsutövning. Till följd av den utdragna handläggningen har bolaget drabbats av såväl ren förmögenhetsskada som ideell skada. Det begärda beloppet avseende förmögenhetsskada motsvarar det yrkade kapitalbeloppet i målet om 2 226 000 kr, NF Bröds rättegångskostnader om 631 033 kr samt motpartens rättegångskostnader om 486 570 kr.
NF Bröd har vidare utvecklat sin talan i huvudsak enligt följande. NF Bröd hade bevisbördan för de omständigheter som låg till grund för bolagets skadeståndstalan. Bolaget åberopade flera vittnesförhör vid tingsrätten. Vittnenas uppgifter utgjorde en förutsättning för att kunna vinna framgång i målet. Det var av synnerlig vikt att målet handlades skyndsamt eftersom en utdragen handläggning skulle kunna utradera vittnenas minnesbilder av vad som hade förevarit.
Tingsrätten höll muntlig förberedelse i målet den 10 juni 1999. Efter sammanträdet fortsatte den skriftliga förberedelsen till och med den 1 augusti 2001. Handläggningen kom därefter helt att upphöra. NF Bröd tillskrev genom sitt ombud den nybildade Västmanlands tingsrätt den 27 september 2001 för att få besked om målets fortsatta handläggning. Bakgrunden till brevet var att det inte gick att nå ansvarig handläggare per telefon. Bolagets ombud fick inte något svar av tingsrätten och skrev därför till tingsrätten igen den 25 oktober 2001. Brevet följdes av telefonsamtal den 7 och den 27 november 2001, men ombudet fick inte heller då några besked från tingsrätten. Först den 2 maj 2002 upprättade tingsrätten en målsammanfattning. Därefter kom en planerad huvudförhandling att ställas in till följd av visst processuellt agerande från motpartens sida. Efter en kort skriftväxling upphörde handläggningen av målet återigen. NF Bröds ombud skrev på nytt till tingsrätten den 20 mars 2003 och fick till svar att inget hände i målet på grund av hög arbetsbelastning. Den 7 oktober 2003 tillskrevs tingsrätten återigen utan resultat. Den 6 maj respektive den 23 september 2004 begärde NF Bröd utan resultat att handläggningen av målet skulle återupptas. Breven följdes av en förnyad förfrågan den 11 november 2004. Trots att målet hade varit klart för avgörande under högst avsevärd tid kom kallelse till huvudförhandling inte att ske förrän den 20 april 2005. Dom meddelades slutligen den 5 januari 2006.
Vid tidpunkten för huvudförhandlingen hade de åberopade vittnena glömt bort nästan samtliga detaljer av betydelse för målet. De kunde därför endast i mycket grova drag redogöra för vad som förevarit, vilket inte gav den bevisstyrka som var en förutsättning för att NF Bröd skulle vinna framgång i målet. Bolagets talan lämnade därför utan bifall
NF Bröds ekonomiska skada motsvarar det i tvistemålet yrkade beloppet om 2 226 000 kr jämte ränta. Utöver detta har NF Bröd belastats med egna och motpartens rättegångskostnader om 631 033 kr respektive 486 570 kr. Vidare har bolaget rätt till ideell ersättning för konventionskränkningen enligt gällande praxis med ett belopp om 14 250 euro (9,5 år gånger 1 500 euro), vilket motsvarar 137 750 kr (14 250 euro gånger 9,5 kr). Till detta kommer 2 000 euro, motsvarande 19 000 kr, då målet rört en för NF Bröd särskilt betydelsefull fråga.
Västmanlands tingsrätt har yttrat sig över anspråket och i huvudsak anfört följande.
Påståendet […] att handläggningen efter den 1 augusti 2001 helt kom att upphöra kan nog betecknas som en överdrift, även om det kom att dröja ända till maj 2002 innan en målsammanfattning upprättades och skickades till ombuden. Målet var mycket komplext och processföringen i målet bidrog säkert också till att sammanfattningen tog tid. I augusti samma år kallades till huvudförhandling i oktober 2002. Det kan påpekas att anstånd regelmässigt beviljats både kärandeombudet och svarandeombudet vid åtskilliga tillfällen, och att kärandeombudet vid ett tillfälle i olika omgångar begärde och utverkade uppskov med att inkomma med ett yttrande från januari 2001 till dess yttrandet inkom den 29 juni 2001. Påståendet om att kärandeombudet den 27 september och den 25 oktober 2001 ingett skrifter med förfrågningar angående målets fortsatta handläggning får inte stöd av dagboken, som ej upptar några sådana inlagor.
Huvudförhandlingen som skulle påbörjas den 21 oktober 2002 inställdes på begäran av kärandeombudet av skäl som framgår av akten. Kärandeombudet skulle därefter inge ett yttrande. Efter att denne ett par gånger på nytt utverkat anstånd inkom utlovat yttrande den 5 december 2002. I februari 2003 inkom yttrande från svarandeombudet. Därefter avstannade beredningen och först den 20 april 2005 kallades till huvudförhandling till 20-21 juni samma år. Den ställdes senare in, såvitt kan förstås på grund av att ett vittne inte kunde närvara, och huvudförhandlingen flyttades till hösten samma år.
Under drygt två år kom målet således att vila, mest sannolikt på grund av en mycket hög arbetsbörda, vilket väl saknar betydelse i detta sammanhang, och under den tiden finns enligt min mening fog att ifrågasätta huruvida kärandens rätt till en rättegång vid tingsrätten inom skälig tid har kränkts.
NF Bröd har yttrat sig över vad tingsrätten har anfört.
Domstolsprövning inom skälig tid?
Enligt artikel 6.1 i Europakonventionen har var och en vid prövningen av hans civila rättigheter och skyldigheter rätt till domstolsprövning inom skälig tid. Den rätten gäller såväl fysiska som juridiska personer.
Frågan om rätten till rättegång inom skälig tid har kränkts ska enligt
Europadomstolens praxis avgöras genom en helhetsbedömning där hänsyn tas till samtliga omständigheter i det enskilda fallet. Av särskild vikt vid bedömningen är målets komplexitet, parternas agerande, domstolarnas handläggning av målet samt vad som har stått på spel för den enskilde. Inom ramen för bedömningen av domstolarnas handläggning av målet fäster Europadomstolen särskild uppmärksamhet på om det har förekommit längre perioder av inaktivitet.
Det aktuella tvistemålet måste anses ha varit av såväl omfattande som komplex karaktär. Vidare har NF Bröd genom sin processföring bidragit till den utdragna handläggningen vid tingsrätten. Vid en genomgång av tingsrättens akt har Justitiekanslern funnit att NF Bröds ombud vid ett tjugotal tillfällen har begärt anstånd med att inkomma med yttranden till tingsrätten och att den sammanlagda tiden för de beviljade anståndsperioderna uppgår till ungefär ett år. Även med beaktande av de nämnda omständigheterna framstår emellertid den sammanlagda handläggningstiden (drygt sju år) vid tingsrätten som anmärkningsvärt lång. Av särskild betydelse för bedömningen är vidare att målet, då handläggningen redan hade pågått mer än fyra år, blev liggande utan åtgärd under drygt två år innan tingsrätten kallade till huvudförhandling,
Vid en samlad bedömning anser Justitiekanslern, särskilt med hänsyn till den period av inaktivitet som inföll mellan februari 2003 och april 2005, att tingsrättens långsamma handläggning innebär att en kränkning av artikel 6.1 i Europakonvention har ägt rum. Den utdragna handläggningen måste även anses utgöra fel eller försummelse enligt 3 kap. 2 § skadeståndslagen.
Ideell skada?
Av Europadomstolens praxis följer att inte bara fysiska utan även juridiska personer har rätt till ersättning för ideell skada vid kränkningar av artikel 6.1 i Europakonventionen (se bl.a. domstolens avgöranden Comingersoll S.A. v. Portugal, Application no. 35382/97 och Västberga Taxi AB and Vulic v. Sweden,Application no. 26985/97). NF Bröd får därför anses berättigat till ersättning för ideell skada även enligt nationell svensk rätt till följd av den utdragna handläggningen.
Justitiekanslern har i ett beslut den 11 oktober 2007 (ärende nr 5416-06-40) närmare redogjort för vissa riktlinjer när det gäller ersättningens storlek vid kränkningar av rätten till domstolsprövning inom skälig tid. Mot bakgrund av dessa riktlinjer och med beaktande av omständigheterna i det aktuella fallet, särskilt målets komplexitet och NF Bröds eget agerande, anser Justitiekanslern att ersättningen till NF Bröd bör bestämmas till skäliga 30 000 kr.
Förmögenhetsskada?
Staten är på grund av det ovan anförda skadeståndsskyldig i och för sig med anledning av tingsrättens utdragna handläggning. För att skadestånd ska utgå för ren förmögenhetsskada krävs emellertid – förutom att skadeståndsskyldighet föreligger i och för sig – att en ersättningsgill skada har uppstått samt att det finns ett adekvat orsakssamband mellan den skadeståndsgrundande handlingen och skadan. Det ankommer på den skadelidande att visa att samtliga förutsättningar för skadestånd är uppfyllda.
Utredningen i ärendet ger inte stöd för NF Bröds påstående att det finns ett adekvat orsakssamband mellan tingsrättens långsamma handläggning och utgången i tvistemålet. NF Bröd har följaktligen inte visat att bolaget är berättigat till ersättning för ren förmögenhetsskada. NF Bröds anspråk i den delen ska därför avslås.
Ombudskostnader
NF Bröd har begärt ersättning för sina ombudskostnader här med ett i förhållande till ärendets karaktär högt belopp. Vidare har bolaget endast i en begränsad del haft framgång med sitt ersättningskrav. Justitiekanslern finner att ersättningen för ombudskostnader bör bestämmas till ett skäligt belopp om 9 375 kr, vilket motsvarar fem timmars arbete.