Grund för att påföra skattetillägg ansågs inte föreligga då / Det av bilaga till deklaration framgick att avyttrade aktier var onoterade varigenom schablonmetoden för beräkning av anskaffningsutgift inte fick användas
Not 184. Överklagande av G.K. i mål ang. skattetillägg vid 2001 års taxering. - I sin självdeklaration vid 2001 års taxering redovisade G.K. avyttring av aktier i ICA AB. Hon uppgav på första sidan i blankett K4 en försäljningsintäkt om 985 572 kr samt angav som anskaffningsvärde ett belopp om 197 114 kr. Vidare beräknade hon på blankett K12 skattefri del av den utdelning på ICA-aktierna som hon hade erhållit under beskattningsåret. G.K. bifogade därutöver en skrivelse från ICA AB av vilken framgick att aktierna var onoterade. Skattemyndigheten uppmärksammade att G.K. vid beräkning av realisationsvinsten använt sig av den s.k. schablonmetoden, dvs. som anskaffningsvärde angivit 20 procent av försäljningsintäkten. Efter förfrågan från skattemyndigheten, varvid G.K. upplystes om att schablonmetoden inte var tillämplig vid avyttringen eftersom aktierna i ICA AB inte varit föremål för marknadsnotering, uppgav hon att anskaffningsvärdet för aktierna uppgick till 6 375 kr. Skattemyndigheten medgav avdrag för anskaffningsvärde med detta belopp i stället för yrkade 197 114 kr samt påförde henne skattetillägg med 40 procent på ett underlag om 190 739 kr. G.K. överklagade skattemyndighetens beslut. -Länsrätten i Jönköpings län (2002-04-30, ordf. Stelzer) avslog överklagandet och yttrade. Enligt 5 kap. 1 § taxeringslagen (TL) skall, om en skattskyldig på något annat sätt än muntligen under förfarandet har lämnat en uppgift till ledning för taxeringen och uppgiften befinns oriktig, en särskild avgift (skattetillägg) tas ut. - För befrielse från skattetillägg stadgas i 6 § samma kapitel följande. Den skattskyldige skall befrias från särskild avgift om felaktigheten eller underlåtenheten kan antas ha ett sådant samband med den skattskyldiges ålder, sjukdom, bristande erfarenhet eller liknande förhållande att den framstår som ursäktlig. Detsamma gäller om felaktigheten eller underlåtenheten framstår som ursäktlig med hänsyn till uppgiftens art eller någon annan särskild omständighet, eller om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut den särskilda avgiften. Den skattskyldige får befrias helt från skattetillägg även när det belopp som kunde ha undandragits genom felaktigheten eller underlåtenheten är obetydligt. - Befrielsegrunden bristande erfarenhet är tillämplig, då den skattskyldiges erfarenhet av skattebestämmelser om viss förvärvskälla är obetydlig. Den tar således hänsyn till den skattskyldiges personliga förhållanden. Det kan t.ex. vara fråga om skattskyldig som deklarerar för första gången, eller som, trots att han tidigare lämnat deklaration, för första gången har upprättat deklarationen själv vid den aktuella taxeringen. Den skattskyldiges bristande erfarenhet kan även bottna i otillräcklig skolunderbyggnad. Ett annat fall då befrielse kan komma ifråga avser skattskyldig som under en längre tid gjort uppehåll i sitt förvärvsarbete. Befrielse kan även bli aktuell om en skattskyldig erhållit ny förvärvskälla och den oriktiga uppgiften är av sådan beskaffenhet att den skattskyldige kan antas ha saknat kännedom om hur uppgiften borde ha redovisats. För befrielse i sådant fall bör krävas att förseelsen eller underlåtenheten avser regler som är specifika för förvärvskällan. Skattskyldig som har ingen eller ringa kunskap i svenska språket och som vistats kort tid i landet, kan oftast förutsättas ha bristande erfarenhet av att deklarera (se Riksskatteverkets rekommendationer RSV Dt 1992:7). - G.K. har lämnat oriktig uppgift genom att i sin deklaration vid beräkning av den aktuella realisationsvinsten tillgodoföra sig avdrag för aktiernas anskaffningsvärde med 197 114 kr i stället för rätteligen 6 375 kr. Grund för skattetillägg föreligger således enligt 5 kap. 1 § TL. Skäl eller omständigheter som bör medföra befrielse från skattetillägget har inte framkommit. Skattemyndighetens beslut skall därför inte ändras. - Efter det att G.K. överklagat fastställde Kammarrätten i Jönköping (2003-07-10, Miller, Bailey, Harrison) länsrättens dom. - G.K. fullföljde sin talan. - Skatteverket bestred bifall till överklagandet och anförde bl.a. följande. G.K. hade i självdeklarationen, blankett K4, lämnat uppgift om det värde som aktierna anskaffats för. Av lämnad deklaration framgick inte närmare hur anskaffningsvärdet beräknats eller vilken metod som använts vid beräkningen. Den information som lämnats var inte tillräcklig för att uppgiften om anskaffningsvärdet skulle bedömas som ett öppet yrkande eller ge upphov till någon vidare utredningsskyldighet hos skattemyndigheten. - Regeringsrätten (2004-10-20, Casey, Hall, Conner, Hall, Boyd): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Enligt 5 kap. 1 § första stycket TL, i den i målet tillämpliga lydelsen, skall skattetillägg tas ut om en skattskyldig på något annat sätt än muntligen under förfarandet har lämnat en uppgift till ledning för taxeringen och uppgiften befinns oriktig. - Skattemyndigheten skall enligt 3 kap. 1 § TL se till att ärendena blir tillräckligt utredda. Är uppgifterna i en självdeklaration otydliga eller motstridiga eller har den skattskyldige särskilt markerat en skatterättslig frågeställning kan skattemyndighetens utredningsansvar aktualiseras. - Regeringsrätten gör följande bedömning. - Avyttring av aktier, andelar, fordringar och liknande skall redovisas på blankett K4. Blankettens första sida skall användas för redovisning av såväl marknadsnoterade som ej marknadsnoterade aktier. Som anskaffningsvärde skall därvid upptas ett genomsnittsvärde enligt beräkning på sidan tre i blanketten alternativt ett schablonvärde. G.K. har inte gjort någon sådan beräkning. Av redovisningen får anses framgå att hon har använt sig av schablonmetoden vid beräkningen av realisationsvinsten. - Schablonmetoden får enligt 27 § 2 mom. tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt användas endast vid avyttring av marknadsnoterade aktier. Av den skrivelse från ICA AB som G.K. bifogat till sin självdeklaration framgår att aktierna i bolaget inte är marknadsnoterade. - Det får anses närmast uteslutet att skattemyndigheten skulle ha godtagit det i deklarationen redovisade anskaffningsvärdet utan närmare förklaring. G.K. har efter förfrågan av skattemyndigheten lämnat klargörande besked. Det saknas därför förutsättningar att påföra skattetillägg. G.K:s talan skall således bifallas. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten förklarar, med ändring av kammarrättens dom, att G.K. inte skall påföras skattetillägg. (fd II 2004-09-29, Shaffer)