Justitiekanslerns beslut
Justitiekanslern beslutar att inleda förundersökning i ärendet rörande brott mot tystnadsplikt. Justitiekanslern uppdrar åt överåklagaren vid Åklagarmyndigheten i Göteborg eller den hon sätter i sitt ställe att se till att förundersökningen verkställs och därefter redovisa resultatet hit.
Bakgrund
Advokaten LL var förordnad som offentlig försvarare för en person som var misstänkt för grovt rån. Vid häktningsförhandlingen i målet vid Strömstads tingsrätt den 19 mars 2004 beslutade tingsrätten enligt 5 kap. 1 § rättegångsbalken (RB) och 5 kap. 1 § sekretesslagen att förhandlingen skulle hållas bakom stängda dörrar. Tingsrätten förordnade vidare jämlikt 5 kap. 4 § RB att de uppgifter som förebringats vid förhandlingen inte fick uppenbaras (s.k. yppandeförbud).
Enligt en anmälan upprättad hos Åklagarkammaren i Uddevalla visade en i målet införd utredning att LL hade brutit mot yppandeförbudet. Den 14 april 2004 fattades beslut om att inleda förundersökning rörande detta brott.
Efter överenskommelse med mig har åklagarkammaren överlämnat ärendet hit för prövning.
Rättslig reglering
I 5 kap. 1 § RB föreskrivs att rätten vad avser en domstolsförhandling under förundersökning i brottmål får förordna att förhandlingen skall hållas bakom stängda dörrar bl.a. i fall då det kan antas att uppgifter för vilka det råder sekretess enligt 5 kap. 1 § eller 9 kap. 17 §sekretesslagen (1980:100) kommer att förebringas.
Har en förhandling hållits bakom stängda dörrar och har det därvid förebringats en sådan uppgift för vilken det hos domstolen gäller sekretess enligt sekretesslagen, får enligt 5 kap. 4 § RB rätten förordna att uppgiften inte får uppenbaras. Den som utan giltigt skäl röjer vad som enligt ett sådant förordnande inte får uppenbaras kan straffas enligt vad som föreskrivs i 9 kap. 6 § RB.
Enligt 8 kap. 4 § första stycket andra meningen RB är en advokat skyldig att förtiga vad han får kännedom om i sin yrkesutövning när god advokatsed kräver detta. Denna tystnadsplikt är straffsanktionerad genom bestämmelsen i 20 kap. 3 § brottsbalken. Enligt 8 kap. 7 § RB får brott mot tystnadsplikt enligt 4 § andra meningen inte åtalas av någon annan än Justitiekanslern. Åtal får väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Straffbestämmelsen om brott mot tystnadsplikt är subsidiär så till vida att den inte skall tillämpas om gärningen eljest är särskilt belagd med straff. I kommentaren till brottsbalken (Alvarez m.fl. 20:90) anförs att bestämmelsen om ansvar enligt 9 kap. 6 § RB gäller framför bestämmelsen om brott mot tystnadsplikt i brottsbalken.
Det står klart att LL skäligen kan misstänkas för att ha åsidosatt den tystnadsplikt som han haft till följd av tingsrättens förordnande enligt 5 kap. 4 § RB. Förundersökning har också inletts av åklagare rörande brott mot yppandeförbud enligt 9 kap. 6 § RB.
God advokatsed måste anses kräva att en advokat inte avslöjar uppgifter för vilka yppandeförbud gäller för honom. LL har därför också haft tystnadsplikt enligt föreskriften i 8 kap. 4 § RB. Det finns sålunda anledning att anta att han också har gjort sig skyldig till brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § brottsbalken. I ett fall som detta - när brott mot flera tystnadsplikter har förekommit varav en sanktioneras enbart genom bestämmelsen i 20 kap. 3 § brottsbalken - bör brottsbalksbestämmelsen om brott mot tystnadsplikt ha företräde framför bestämmelsen om brott mot yppandeförbud.
Enligt vad som uttalas i förarbetena till 8 kap.4 och 7 §§rättegångsbalken bör ingripanden i disciplinär ordning vara det normala sättet att beivra en advokats brott mot tystnadsplikt. Möjligheten att väcka åtal för en sådan gärning bör i regel utnyttjas bara i de fall där en advokat har brutit mot sin tystnadsplikt genom att offentliggöra uppgifter i massmedia. Det straffrättsliga förfarandets undantagskaraktär är också skälet till att Justitiekanslern har getts en exklusiv kompetens att besluta om åtal i mål av här avsett slag (jfr prop. 1979-80:2 del A s. 397).
Enligt vad handlingarna i ärendet utvisar har LL inte brutit mot tystnadsplikten genom att meddela uppgifter för publicering eller genom att offentliggöra uppgifter i massmedia. Omständigheterna i ärendet är emellertid av sådan karaktär att jag trots detta finner anledning att inleda en förundersökning rörande brott mot tystnadsplikt. Överåklagaren vid Åklagarmyndigheten i Göteborg eller den hon sätter i sitt ställe bör ges i uppdrag att se till att förundersökningen verkställs och därefter redovisa resultatet hit.
Avslutningsvis vill jag erinra om att jag inte är behörig att fatta något beslut när det gäller den av Åklagarkammaren i Uddevalla inledda förundersökningen rörande brott mot yppandeförbud.