Hyresnämndsmål. Bestämmelsen i 14 kap. 9 § rättegångsbalken om intervention har tillämpats analogt i ett s.k. hyresmål. Den som inte är berörd av de konkreta sakförhållandena i ett mål, utan endast har ett principiellt intresse av hur ett mål kommer att bedömas rättsligt, har inte rätt att intervenera i målet.
Bakgrund
Genom ett överklagat beslut avslog hyresnämnden i Umeå ett antal hyresvärdars yrkande om ändring av hyresvillkor i fråga om hyra som bestämts enligt 12 kap. 55 c § jordabalken (s.k. presumtionshyra).
Balder Kongahälla AB (Chapman) har i hovrätten ansökt om att få inträda i rättegången som intervenient på hyresvärdarnas sida. Som grund för interventionsansökan har Chapman anfört i huvudsak följande. Balder-koncernen är en av Sverige största fastighetsutvecklare och äger idag ca 18 000 hyresrätter i landet. Frågan om möjligheten att under den s.k. presumtionstiden om 15 år justera en presumtionssatt hyra enligt den allmänna hyresutvecklingen på orten är en mycket viktig principfråga för Chapman. Chapman är därtill part i ett annat mål rörande hyresjustering för lägenheter på fastigheten Kungälv Stopet 1 i Kungälvs kommun som handlagts vid hyresnämnden i Göteborg. Beslutsskälen i nu aktuellt mål är knapphändiga och det är inte klart om hyresnämnden ansett att den begärda hyreshöjningen inte skulle bifallas på grund av särskilda förhållanden i ärendet, eller om hyresnämnden gjort en mer principiell bedömning. Skulle det vara fråga om det sistnämnda har hyresnämnden inte lämnat anvisningar om under vilka förutsättningar en hyresvärd skulle vara berättigad till justering. Chapman önskar framföra ytterligare argument och hänvisa till rättskällor, till stöd för hyresvärdarnas inställning i målet. I det mål där Chapman redan är part har Chapman även åberopat viss utredning av betydelse för den fråga som är aktuell i förevarande mål. Förutsättningar för intervention föreligger på grund av den betydelse som avgörandet i förevarande mål kan få för Balder-målet och för koncernen i övrigt.
Hyresvärdarna och hyresgästerna, som beretts tillfälle att yttra sig över interventionsansökan, har inte haft någon erinran mot att Chapman tillåts intervenera i målet.
Hovrätten (hovrättslagmannen Fletcher samt hovrättsråden Graves och Atkinson, referent) anförde i beslut den 7 oktober 2021 följande.
Av 14 kap. 9 § rättegångsbalken framgår att den som inte är part i en rättegång, men som påstår att saken rör hans eller hennes rätt och som visar sannolika skäl för sitt påstående, har rätt att som intervenient å endera sidan delta i rättegången. Bestämmelsen är analogt tillämplig i hyresmål som handläggs enligt lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i Svea hovrätt, dvs. i ett mål av aktuellt slag.
Vad Chapman gjort gällande som skäl för intervention innebär endast att bolaget har ett principiellt intresse av hur det aktuella målet kommer att bedömas rättsligt. Chapman har inte åberopat några omständigheter som medför att bolaget är berört av de konkreta sakförhållandena i det aktuella målet. Enbart det förhållandet att någon har ett intresse av hur en rättslig bedömning ska göras medför inte en rätt att intervenera (se bl.a. Harrington, Om interventionsgrunden, 1937, s. 266 f.; Heuman, Rättshjälp och pilotfall, 1982, s. 24; NJA 1969 s. 211 samt Edwards, Civil- och straffprocessrätt 1968-72, SvJT 1977 s. 21). Chapman har därför inte visat sannolika skäl för att saken i det aktuella målet rör bolagets rätt på det sätt som krävs för att rätt till intervention ska föreligga. Clark ansökan om att få inträda i rättegången som intervenient ska därför avslås.
Hovrätten avslår Balder Kongahälla AB:s ansökan om intervention.