Byte av elleverantör. Elleverantören har inte visat att det förelåg hinder för att genomföra ett byte av leverantör. Elleverantören har därför ansetts skyldigt att ersätta den skada som konsumenten drabbats av i form av ett högre elpris. Avgörande 2001-11-12; 2001-4011
N träffade den 8 oktober 2000 avtal med K om elleverans till hans fastighet. Eftersom det var en månads uppsägningstid vid byte av elleverantör skulle avtalet börja gälla den 1 december 2000. Efter upprepade kontakter mellan N och K genomfördes till sist bytet per den 1 augusti 2001. N yrkade ersättning av K eller L för merkostnader för elström med 2 075 kr. Det yrkade beloppet avsåg mellanskillnaden mellan det elpris som N skulle ha betalat till K under tiden den 1 december 2000 – 31 juli 2001 och det elpris K debiterats av L som är elleverantör och nätägare under samma period.
K bestred yrkandet och åberopade som grund för sitt bestridande att felet låg hos nätägaren L. Om N ville göra en ny anmälan stod bolaget för den uppgörelse som gjorts, dvs. att elpriset skulle vara 12,2 kWh med ett påslag på 2 kWh under ett år.
Nätägaren L bestred yrkandet och åberopade som grund för sitt bestridande åberopat att felet berodde på K.
Nämnden gjorde följande bedömning:
N har obestritt uppgivit att han den 8 oktober 2000 har träffat avtal med K om elleverans från och med den 1 december 2000. Av utredningen i ärendet framgår att elleveranserna från bolaget påbörjades den 1 augusti 2001.
K har bestritt N:s skadeståndsyrkande på den grunden att bolaget har anmält leverantörsbytet enligt gällande regler och att orsaken till att det inte har skett beror på nätägaren. Nätägaren, L, har för sin del bestritt skadeståndsyrkandet på den grunden att dröjsmålet med leverantörsbytet har berott på bristande administrativa rutiner hos K.
Regler om leverantörsbyte finns i ellagen (1997:857) och Statens energimyndighets föreskrifter och allmänna råd om mätning, beräkning och rapportering av överförs el (NUTFS 1999:2).
Enligt 8 kap. 6 § första stycket ellagen skall en elleverantör, som skall börja leverera el i en uttagspunkt, anmäla detta till berörd innehavare av nätkoncession (nätägaren). En elleverantör som övertar leveranserna till en elanvändare i dennes uttagspunkt får enligt andra stycket i samma paragraf bara göra detta från och med den första dagen i en kalendermånad. En sådan anmälan som avses i första stycket skall därvid ske senast en månad innan övertagandet skall ske.
Föreskrifter om vilka uppgifter som skall lämnas vid anmälan enligt 8 kap. 6 § första och andra styckena ellagen finns i 9 kap. 1 § energimyndighetens ovannämnda föreskrifter.
Enligt 9 kap. 3 § första stycket energimyndighetens föreskrifter skall nätägaren senast fem dagar efter det att anmälan enligt 8 kap. 6 § kommit in sända bland annat bekräftelse av lämnade uppgifter, om anmälan är fullständig. Om anmälan är ofullständig eller felaktig, skall nätägaren inom samma tid sända meddelande om vad som är ofullständigt eller felaktigt i anmälan.
Av det nyss anförda framgår sammanfattningsvis att det ankommer på den som skall börja leverera el till en elanvändare att anmäla detta till den berörda nätägaren och att det ankommer på den sistnämnda att inom fem dagar till elleverantören sända bekräftelse på anmälan eller meddelande om felaktig eller ofullständig anmälan.
Nämnden konstaterar att avtalet om leverantörsbyte har ingåtts mellan N och K. Det är därför K som i förhållande till N ansvarar för avtalets fullgörande. Av detta följer att N inte kan rikta några anspråk på grund av dröjsmålet med leverantörsbytet mot nätägaren KingEn första förutsättning för att K skall kunna undgå ansvar för den skada som uppstått på grund av dröjsmålet med leverantörsbytet är att bolaget visar att dröjsmålet beror på ett hinder utanför bolagets kontroll.
K har i ärendet inte presenterat någon utredning som visar att det har förelegat några sådana tidsmässiga eller andra hinder för genomförandet av det avtalade leverantörsbytet som bolaget inte hade kunnat kontrollera. Bolaget är därför skyldigt att ersätta den skada som N lidit genom dröjsmålet.
K har inte ifrågasatt det yrkade skadeståndsbeloppet. På grund av detta och då beloppet även i övrigt får anses skäligt skall N yrkande bifallas i dess helhet.