S.k. provsekretess har inte ansetts hindra att ifyllda testblanketter från ett psykologiskt test lämnas ut från Arbetsförmedlingen till en legitimerad psykolog som i sitt arbete använder samma test.
Bakgrund
White är legitimerad psykolog och verksam vid en psykiatrisk mottagning för döva inom Stockholms läns landsting. Han begärde att få ta del av rådata från en psykologutredning hos Arbetsförmedlingen och hade ett medgivande från testdeltagaren, som var en av hans patienter. Arbetsförmedlingen skickade en sammanställning av testresultaten till White, som därefter klargjorde att han för utredningen av patienten även behövde ta del av kopior av de testblanketter som använts i testsituationen.
Arbetsförmedlingen avslog M.G:s begäran med hänvisning till att testblanketterna, som används i arbetspsykologiska utredningar hos myndigheten, omfattas av sekretess enligt 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Utredningarna utgör standardiserade prov, dvs. prov som upprepas. Det kan därför antas att syftet med provet motverkas om de begärda handlingarna lämnas ut.
White överklagade beslutet till kammarrätten. Han anförde bl.a. att det inte kunde antas att syftet med provet skulle motverkas vid ett utlämnande av uppgifterna till honom, eftersom han själv använder samma test i sitt dagliga arbete. Vid en förnyad utredning av patienten har han behov även av de ifyllda testformulären eftersom dessa kan innehålla viktig information.
Arbetsförmedlingen vidhöll i yttrande att det gällde sekretess enligt 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen för testblanketterna, men tillade att de aktuella proven köps in från ett privat företag som har rättigheterna till dessa. Det skulle därmed även kunna bli aktuellt med sekretess till skydd för enskilds affärs- eller driftförhållanden enligt 31 kap. 16 § offentlighets- och sekretesslagen.
Kammarrätten fann att de begärda testblanketterna omfattades av provsekretessen i 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen och avslog överklagandet.
Yrkanden m.m.
White fullföljer sin talan och anför bl.a. följande. Han har behörighet att i sin yrkesutövning använda sig av samma test som det aktuella och har full kännedom om själva testets utformning. Eftersom återtestning inom en period av två till fyra år kan påverka resultaten är det viktigt att ha tillgång till patientens tidigare testprotokoll som en informationskälla vid den fördjupade utredning som nu utförs. Samma sekretessbestämmelse som den Arbetsförmedlingen åberopat gäller även i den verksamhet där han har sin anställning och skulle gälla för det aktuella testet om det utlämnades till honom.
Frågan i målet är om sekretess hindrar att ifyllda blanketter från ett psykologiskt test lämnas ut från Arbetsförmedlingen till en legitimerad psykolog som i sitt arbete använder samma test.
Rättslig reglering m.m.
Enligt 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess för uppgift som ingår i eller utgör underlag för kunskapsprov eller psykologiskt prov under en myndighets överinseende, om det kan antas att syftet med provet motverkas om uppgiften röjs.
I förarbetena anges bl.a. att s.k. standardiserade prov, dvs. prov som upprepas, i rättspraxis har ansetts omgärdade med sekretess så länge samma provhandlingar används. Behovet av att sekretessbelägga sådana prov även sedan de en gång har använts har inte ifrågasatts. Skaderekvisitet innebär att röjande av en uppgift inte får ske om det skulle motverka syftet med kunskapsprov eller psykologiskt prov av detta slag som förutses bli anordnat (prop. 1979/80:2 Del A s. 139).
För att uppgifter om ett prov ska omfattas av sekretess enligt 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen krävs att det kan antas att syftet med provet motverkas om uppgiften röjs. Det rör sig således om ett s.k. rakt skaderekvisit, vilket innebär en presumtion för att uppgifterna är offentliga. Avsikten med ett sådant skaderekvisit är att skadebedömningen i huvudsak ska kunna göras med utgångspunkt i själva uppgiften. Om uppgiften typiskt sett måste betraktas som känslig omfattas den normalt av sekretess. Upplysningar om sökandens identitet och om hans eller hennes avsikt med uppgiften kan emellertid medföra att det inte finns någon anledning till antagande att den i sekretessbestämmelsen angivna skadan ska uppkomma (a. prop. s. 80 f.).
Det i målet aktuella psykologiska testet är ett standardiserat test. Ett utlämnande av uppgifter rörande ett sådant test kan i allmänhet antas vara ägnat att motverka syftet med testet vid framtida användning av detsamma. Testet i sig får således typiskt sett anses omfattat av sekretess enligt 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen.
I detta fall är sökanden emellertid en legitimerad psykolog verksam vid en psykiatrisk mottagning inom Stockholms läns landsting. Han har uppgett att han behöver de ifyllda testblanketterna för sitt arbete med en patient samt att han är s.k. behörig testanvändare och använder samma test i sitt arbete. Han har därför redan full kännedom om testets utformning och är väl medveten om vikten av att testuppgifter i psykologiska test är okända för patienten, eftersom det är en förutsättning för att testen ska fungera för avsedda ändamål.
Högsta förvaltningsdomstolen finner att det mot den angivna bakgrunden saknas anledning att anta att ett utlämnande av de ifyllda testblanketterna till White skulle medföra att syftet med det psykologiska testet motverkas. Arbetsförmedlingen har således inte haft fog för att avslå hans begäran med hänvisning till sekretess enligt 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen.
Arbetsförmedlingen har i yttrande till kammarrätten anfört att de begärda testblanketterna även skulle kunna omfattas av sekretess enligt 31 kap. 16 § offentlighets- och sekretesslagen. Denna fråga har emellertid inte prövats av vare sig Arbetsförmedlingen eller kammarrätten. Målet bör därför visas åter till Arbetsförmedlingen för fortsatt handläggning.
Högsta förvaltningsdomstolen upphäver underinstansernas avgöranden och visar målet åter till Arbetsförmedlingen för fortsatt handläggning enligt vad som framgår under rubriken Skälen för avgörandet.
I avgörandet deltog justitieråden Harrison, Walker, Price, Anderson och Gäverth. Föredragande var justitiesekreteraren Collins.
Kammarrätten i Stockholm (2015-12-07, Tucker, Miller och Reeves):
Enligt 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess för uppgift som ingår i eller utgör underlag för kunskapsprov eller psykologiskt prov under en myndighets överinseende, om det kan antas att syftet med provet motverkas om uppgiften röjs.
Av Arbetsförmedlingens beslut framgår att de testblanketter som White vill ha kopior av används i arbetspsykologiska utredningar hos Arbetsförmedlingen och att de arbetspsykologiska utredningarna utgör standardiserade prov, dvs. prov som upprepas.
Kammarrätten anser i likhet med Arbetsförmedlingen att den arbetspsykologiska utredning som de begärda testblanketterna ingår i är ett sådant standardiserat prov som avses i 17 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen. Det kan antas att ett utlämnande av kopior av testblanketterna motverkar syftet med en fortsatt användning av den arbetspsykologiska utredningen. Sekretess gäller därför för de begärda uppgifterna och överklagandet ska avslås. - Kammarrätten avslår överklagandet.