Tillstånd till tillverkning av basplastpolymerer m.m. vid ny anläggning i Trelleborg-----Målet i Miljööverdomstolen (MÖD) gällde främst den s.k. produktvalsprincipen (utbytesregeln) i 2 kap. 6 § miljöbalken (MB). Domstolen konstaterade att lagstiftaren i första hand velat skapa en fortlöpande process, där verksamhetsutövaren skall byta ut kemiska produkter mot sådana som är mindre farliga. Att så verkligen sker torde enligt domstolen många gånger bäst följas upp genom ett effektivt tillsynsarbete. Tillsynsmyndigheten har då att beakta bl.a. skälighetsregeln i 2 kap. 7 § MB och – i förekommande fall – vad som kan anses reglerat genom det tillstånd som gäller för verksamheten. I vissa fall kan det emellertid ligga närmare till hands att ställa upp villkor i tillståndet, eventuellt efter en prövotid och en utredning. Domstolen uttalar att så kan vara fallet om det vid tillståndsbeslutet eller inom en överblickbar tid kan konstateras att en kemisk produkt bör vara möjlig att byta ut. – I det aktuella målet upphävde MÖD ett prövotidsförordnande som miljödomstolen hade meddelat.
ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE
Miljööverdomstolen ändrar miljödomstolens domslut endast på följande sätt.
Punkten D2. ändras till följande lydelse:
D2.   Hanteringen och den vidare behandlingen av delströmmar – kondensat och koncentrat – från indunstningsanläggningen.
Miljööverdomstolen upphäver prövotidsförordnandet.
BonaKemi AB har yrkat att Miljööverdomstolen upphäver beslutet om delegation under punkterna D2. och D3. samt upphäver prövotidsförordnandet och meddelar slutlig dom i målet.
Länsstyrelsen i Skåne län och Miljönämnden i Trelleborgs kommun har yttrat sig till Miljööverdomstolen.
23 kap. 6 § första stycket första meningen miljöbalken.
Bolaget har till stöd för överklagandet anfört i huvudsak följande.
En delegation av villkor som har mindre betydelse förutsätter att villkoren behövs för att reglera verksamheten. Så är inte fallet för alla de förhållanden som omfattas av miljödomstolens beslut om delegation.
De uppgifter som bolaget har lämnat om utformningen av indunstningsanläggningen omfattas av det allmänna villkoret. Det bör därför inte delegeras till tillsynsmyndigheten att föreskriva villkor för utformning av anläggningen. Beslutet om delegation under punkten D2. avser enligt domskälen även ”utsläppsvillkor m.m.”. Flera villkor i tillståndet reglerar frågan om utsläpp till luft, och utsläpp till vatten regleras av allmänna bestämmelser för va-verksamhet (ABVA). Det är därför oklart vilka utsläpp i övrigt som omfattas av beslutet om delegation.
Säkerhetsdammen för förorenat dagvatten omfattas av beslutet om delegation under punkten D3. Enligt domskälen omfattar delegationen även ”utformning, regler m.m.” för säkerhetsdammen. Eftersom den tekniska utformningen av dammen är synnerligen enkel, är det svårt att förstå i vilken utsträckning som utformningen omfattas av beslutet om delegation. Det går inte heller att förstå vad som åsyftas med ”regler” för säkerhetsdammen.
Kemikalieinspektionen har ett uppdrag att utveckla kunskap om kemikalier. Miljödomstolen har inte redovisat några skäl för att bolaget skall åläggas ett sådant ansvar. Det finns inte någon sådan osäkerhet om förhållandena som krävs för att skjuta upp en fråga, och riksdagens miljömål kan överföras till bindande beslut endast genom en tillämpning av tillåtlighetsreglerna i miljöbalken.
Det åligger Kemikalieinspektionen att besluta om tillstånd när det gäller användningen av kemikalier. Sådana beslut har inte rättskraft. Ett beslut av inspektionen om återkallelse av ett tillstånd tar därför över domen såvitt i denna föreskrivits villkor om användning av kemikalier. Eventuella villkor om utbyte av kemikalier i en dom fyller därför inte någon funktion.
Det kan inte antas att erfarenhetsläget är annorlunda vid prövotidens utgång än det är i dag eller vid någon annan tidpunkt. För kemikalier skulle prövotiden behöva vara evig, eftersom det sker en ständig utveckling av kunskapen om nya produkter och blandningar av kemikalier. Kunskapen kan aldrig nå ett läge där bolaget kan redovisa ”vunna erfarenheter” för domstolen och med stöd av dessa få frågan om utbyte av kemikalier slutligt avgjord. Förordnandet om prövotid fyller därför inte någon funktion. Dessutom innebär förordnandet att omfattningen av tillståndet blir oklar.
Det är rimligt att indunstningsanläggningens närmare utformning, kapacitet m.m. bestäms i samråd med tillsynsmyndigheten.
Under handläggningen vid miljödomstolen uppgav bolaget följande om säkerhetsdammen. Den föreslagna lösningen utgör inte en vattenfylld damm för dagvatten, utan en möjlighet att fånga upp förorenat dagvatten vid en icke normal situation. Detta skapas genom en sänka i terrängen, så långt möjligt naturlig med vegetationsskikt men med låg infiltrationsbenägenhet. Sänkan skall i normalfallet vara tom, men vid behov skall utflödet till dagvattensystemet kunna stängas.
Den beskrivning av säkerhetsdammen som bolaget lämnade var inte mer utförlig än så. Det är därför rimligt att utformningen av säkerhetsdammen sker i samråd med tillsynsmyndigheten och att det delegeras till tillsynsmyndigheten även att besluta om eventuella villkor avseende säkerhetsdammens användning och handhavande.
Länsstyrelsen ställer sig bakom miljödomstolens krav att bolaget under en prövotid skall utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att kemikalier byts ut mot mindre farliga enligt delmålet ”en giftfri miljö”.
Det är positivt om bolaget för en dialog med tillsynsmyndigheten om vilken indunstningsutrustning som skall installeras. Bolaget skall göra en noggrannare utredning av dagvattnets innehåll och utformning av dammsystemet. Beslutet om delegation bör därför inte ändras.
Det är inte nödvändigt med en prövotid för utbyte av kemikalier. I den operativa tillsynen ingår en kontinuerlig process genom vilken bolaget och tillsynsmyndigheten tillsammans arbetar med frågan om utbyte av råvaror enligt nationella och regionala miljömål samt nuvarande och kommande kemikalielagstiftning.
Miljööverdomstolen instämmer i bolagets uppfattning att den tekniska utformningen av indunstningsanläggningen kan överlåtas till verksamhetsutövaren. Däremot finns det behov av att föreskriva hur delströmmar – kondensat och koncentrat – som uppkommer efter anläggningen skall hanteras så att inte olägenheter uppkommer för människors hälsa eller miljön. Beslutet om delegation under punkten D2. skall följaktligen ändras.
Bolaget har åtagit sig att hårdgöra markytor som kan utsättas för spill eller läckage från råvaror eller produkter. För att hindra att föroreningar sprids till grundvattnet genom infiltration eller till va- nätet genom direktutsläpp kommer avrinning från hårdgjorda ytor att ledas till en särskild damm med avstängningsbart utlopp. Det får förutsättas att en kontroll av sammansättningen av uppsamlat vatten sker innan bolaget – i förekommande fall efter samråd med tillsynsmyndigheten – beslutar hur det uppsamlade vattnet skall hanteras och omhändertas för vidare behandling. Syftet med dammen är alltså att hindra att föroreningar okontrollerat sprids till omgivningen. Som länsstyrelsen påpekat har bolaget inte närmare redogjort för dammens tekniska utformning. Det framgår t.ex. inte om dammens botten skall vara hårdgjord och inte heller om avstängningen till dagvattennätet är manuell eller automatisk. Det bör därför delegeras till tillsynsmyndigheten att fastställa de ytterligare villkor som behövs för att säkerhetsdammen skall utformas och drivas på ett sådant sätt att det inte finns risk för att föroreningar okontrollerat sprids till omgivningen. Bolagets överklagande av beslutet om delegation under punkten D3. skall följaktligen avslås.
Enligt den s.k. produktvalsprincipen skall alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet undvika att använda sådana kemiska produkter som kan befaras medföra risker för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med sådana produkter som kan antas vara mindre farliga (2 kap. 6 § miljöbalken).
Bolaget har ansökt om tillstånd att få tillverka basplastpolymerer m.m. och har angett ett antal kemikalier som skall användas i verksamheten. Miljödomstolen har funnit att tillstånd kan medges på grundval av bolagets ansökan. Domstolen har emellertid ansett att frågan om ett utbyte av kemikalier behöver utredas närmare och har av det skälet förordnat om prövotid.
Användningen av kemiska produkter skall beaktas vid prövningen av miljöfarlig verksamhet. Det gäller vid bedömning av själva tillståndsfrågan. Det kan självfallet också finnas skäl att genom villkor fastställa regler om hanteringen av kemikalier. Så kan vara fallet om hanteringen kan leda till en negativ påverkan på miljön (prop. 1997/98:45 del 1 s. 229). Därmed kan det bli aktuellt att skjuta upp frågan om villkorens slutliga utformning till dess erfarenhet har vunnits av verksamhetens inverkan. Ett uppskov förutsätter att verkningarna av verksamheten inte kan förutses med tillräcklig säkerhet (22 kap. 27 § miljöbalken).
Med produktvalsprincipen har lagstiftaren i första hand velat skapa en fortlöpande process (a. prop. s. 228 f.). Allteftersom ny erfarenhet vinns och nya procedurer utvecklas skall kemiska produkter bytas ut mot sådana som är mindre farliga. Det är således förutsatt att den som hanterar kemikalier skall överväga vid återkommande tillfällen vad som är bästa möjliga val mellan olika produkter. Att så verkligen sker torde många gånger bäst följas upp genom ett effektivt tillsynsarbete, varvid tillsynsmyndigheten dock givetvis har att beakta bl.a. skälighetsregeln i 2 kap. 7 § miljöbalken och vad som i fråga om kemikaliehanteringen kan anses reglerat genom tillståndet. Ytterst kan det också bli fråga om att redan vid tillståndsbeslutet överväga om tillståndet bör begränsas i tiden för att en omprövning skall komma till stånd på initiativ av den som utför verksamheten (16 kap. 2 § miljöbalken, jfr a. prop. s. 480 f. ).
Situationen kan å andra sidan vara den, att det redan vid tillståndsprövningen - eller i vart fall under en överblickbar tid därefter - kan konstateras att en kemisk produkt bör vara möjlig att byta ut.  I en sådan situation ligger det närmare till hands att förena tillståndet med ett utbytesvillkor för den produkten eller att överväga ett villkor efter en prövotid och en utredning. Ett villkor av det slaget torde också vara möjligt att härleda till 2 kap. 6 § miljöbalken. För tydlighets skull bör det tilläggas att villkor i förekommande fall kan grundas också på andra bestämmelser, såsom övriga allmänna hänsynsregler i 2 kap.
Det utredningsvillkor som miljödomstolen har fastställt i detta fall har fått en allmän utformning och tar mer generellt sikte på farliga kemikalier. Det är inte knutet till något särskilt ämne som kan komma att hanteras i bolagets verksamhet och där det synes aktuellt med ett utbyte. Kopplingen till ett tänkbart, slutligt villkor för verksamheten framstår som relativt svag. Som miljönämnden anfört torde produktvalsprincipen i detta fall bäst tillgodoses genom en tillsyn som sker efter konstruktiv medverkan av bolaget. Något särskilt villkor om detta kan inte anses erforderligt.
Det finns inte heller i övrigt något skäl för ett prövotidsförordnande. Miljööverdomstolen kommer därför fram till att förordnandet skall upphävas. Det ankommer på miljödomstolen att ta ställning till hur handläggningen av målet skall avslutas.
I avgörandet har deltagit hovrättsråden Tran Toijer, referent, och Bridges, miljörådet Turner samt hovrättsassessorn Wright. Enhälligt.
Ansökan om tillstånd till tillverkning av basplastpolymerer, lacker, ytaktiva ämnen samt rengöringsmedel vid ny anläggning på fastigheten Ståstorp X:X m.fl. inom Ståstorps industriområde i Trelleborg.
Miljödomstolen lämnar Bona Kemi AB tillstånd enligt 9 kap.miljöbalken till verksamhet vid ny anläggning på fastigheten Ståstorp X:X m. fl. inom Ståstorps industriområde i Trelleborg, Trelleborgs kommun, för en tillverkning av
För tillståndet skall gälla följande villkor:
1. Om inte annat framgår av övriga villkor eller föreskrifter skall verksamheten bedrivas i huvudsak i enlighet med det som bolaget har angett i ansökningshandlingarna eller i övrigt åtagit sig i målet.
2. Halten kväveoxider, räknat som kvävedioxid, i utsläppet från den naturgaseldade ångpannan får som riktvärde inte överstiga 50 mg/MJ tillfört bränsle.
3. Det direkta utsläppet av flyktiga organiska ämnen (VOC) till luft får som riktvärde inte överstiga 1 ton per år.
4. Avluft från lagertankar skall ledas till den katalytiska förbränningsanläggningen.
5. Reduktionen av metylmetakrylat över den katalytiska förbränningen får som rikt-värde inte understiga 96 procent. Halterna av metylmetakrylat och butylakrylat i utgående luft får som riktvärde inte överstiga 40 respektive 20 mg/Nm3.
6. Skulle den katalytiska förbränningsanläggningen haverera under pågående reaktion i reaktorn tillåts satsen att reagera färdigt. Den katalytiska förbränningsanläggningens tillgänglighet skall för tiden därutöver uppgå till 100 %.
7. Utsläpp av isocyanater till luft, mätt som IPDI (isoforondiisocyanat) får som riktvärde inte överstiga 0,05 mg/Nm3.
8. Stofthalten i utgående ventilationsluft får som riktvärde inte överstiga 5 mg/Nm3.
9. Uppkommer för omgivningen olägenheter i form av lukt till följd av verksamheten, skall bolaget omedelbart vidta åtgärder för att undanröja orsakerna till lukt eller för att undanröja fortsatt spridning av lukt.
10. Lagring och hantering av farligt avfall och kemiska produkter skall ske på sådant sätt att spill och läckage inte kan förorena omgivningen eller nå det kommunala avloppsnätet. Förvaringen skall ske på en yta som är ogenomsläpplig och invallad.
11. Avfall av olika slag skall samlas upp och förvaras var för sig för att underlätta den miljömässigt bästa vidarebehandlingen. Avfallet skall i största möjliga utsträckning upparbetas, återanvändas eller nyttiggöras på annat sätt. Farligt avfall från verksamheten får samtidigt inom fastigheten lagras till en mängd av högst 30 ton.
12. Bolaget skall upprätta en plan för sina transporter inom anläggningen samt för transporterna av gods till och från anläggningen. Planen skall utgå från syftet att transporterna sker på ett sådant sätt att det främjar en hållbar utveckling. Planen skall ges in till tillsynsmyndigheten senast 6 månader innan anläggningen tas i drift och revideras vart tredje år.
13. Klassificering av avfall och processvatten skall ske i samråd med tillsynsmyndigheten. Avfall som ej klassats som farligt avfall skall i största utsträckning upparbetas, återanvändas eller nyttiggöras på annat sätt. Processvatten från Malmöanläggningen får inte överföras för förbehandling i indunstningsanläggningen förrän det har klassificerats i samråd med tillsynsmyndigheten (för Trelleborgsanläggningen). Endast processvatten, som inte klassas som farligt avfall, får behandlas i indunstningsanläggningen.
14. Buller från verksamheten får som riktvärde inte ge upphov till högre ekvivalent ljudnivå utomhus vid bostäder än 50 dB(A) dagtid (kl 7 18) vardagar, 40 dB(A) nattetid (kl 22 7) och 45 dB(A) övrig tid. Om hörbara tonkomponenter och/eller impulsartat ljud förekommer skall den tillåtna ljudnivån sänkas med 5 dB(A)enheter.
15. Kontrollprogram med angivande av mätmetoder, mätfrekvenser och utvärderingsmetoder skall finnas.
D1. Undantag från villkor om att leda luftströmmar till katalytisk förbränning.
D2. Den närmare utformningen av indunstningsanläggningen.
D3. Säkerhetsdammen för förorenat dagvatten.
D4. Kontrollprogrammet.
Bolaget skall under en prövotid utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att, i enlighet med av riksdagen antagna delmål under miljökvalitetsmålet En giftfri miljö, byta ut kemikalier mot mindre farliga. Redovisning skall lämnas in till miljödomstolen senast den 1 januari 2006.
Verksamheten i enlighet med  tillståndet skall ha satts i gång senast den 1 januari 2008  vid risk att tillståndet annars förfaller.
Miljödomstolen godkänner den i målet upprättade miljökonsekvensbeskrivningen.
Ansökan kom in till miljödomstolen den 23 juli 2002 och har efter komplettering kungjorts i Sydsvenska Dagbladet, Skånska Dagbladet och Trelleborgs Allehanda. Yttranden har kommit in från Länsstyrelsen i Skåne län, Miljönämnden i Trelleborg med bilagor från Räddningstjänsten och Trelleborgs Lokala investeringsprogram, Kommunal Teknik, Naturskyddsföreningen i Trelleborg, LP, SK, M och HC, familjen S, familjen H, FP m fam., CH, B och SES, Villaägare på Västervång i Trelleborg, Prästahejdans Villaförening. Huvudförhandling har hållits i Trelleborg den 16 april 2003.
Efter underrättelse har regeringen i beslut den 15 maj 2003, M 2002/4077/F/M, förklarat att den inte anser att den sökta verksamheten är av sådan art att den skall tillåtlighetsprövas av regeringen enligt bestämmelserna i 17 kap.miljöbalken.
Bona Kemi AB, ansöker om tillstånd enligt miljöbalken, för ny anläggning på fastigheten Ståstorp X:X m.fl. inom Ståstorps industriområde i Trelleborg,
- för tillverkning av 5 000 ton/år av rengöringsmedel, där tillverkningen omfattar enbart fysikaliska processer (SNI 24.5 2).
Bolaget yrkar om verkställighetsförordnande.
AB Bona grundades 1919 i Malmö. Den fortsatta tillverkningen skedde på Norregatan i centrala Malmö och omfattade olika vaxprodukter för golvvård. 1943 flyttades produktionen till Spångatan. Bona utvecklade, som ett av de första företagen i landet, i början av 1950 talet plastlack för parkettgolv. 1959 60 flyttade produktionen till nya lokaler på den nuvarande fastigheten på Murmansgatan inom Segevångs industriområde i Malmö.
BonaKemi AB har fortsatt specialisera sig på att tillverka och marknadsföra produkter för ytbehandling av trä  och parkettgolv. Bolaget utvecklar och tillverkar för detta ändamål lacker utifrån egentillverkade bindemedel.
Bolagets nuvarande anläggning i Malmö avses kompletteras med en ny tillverkningsanläggning i västra Trelleborg.
I den nyuppförda anläggningen avser bolaget att framställa bindemedel för lacker, färdiga golvlacker, både sk. vattenburna lacker och UVhärdande lacker samt golvvårdsprodukter såsom rengöringsmedel. Dessutom kommer att tillverkas vissa halvfabrikat för vidare användning i Malmöfabriken.
Bolaget har gjort bedömningen att en ny tillverkningsanläggning krävs för att komplettera den befintliga i Malmö. Skälen till dessa är huvudsakligen
Anläggningen kommer att direkt sysselsätta ca 20   30 personer.
Normalt sker driften i kontinuerligt 3 skift, inkluderande lördagar och söndagar.
För Ståstorps industriområde finns antagen detaljplan, den 20 november 2000,  varav framgår bl.a. följande: "Planeringen syftar till en utvidgning av Västra industriområdet i Trelleborg. Utökningen innebär att två byggnadskvarter bildas för industri med anknuten handel, hantverk och kontor.  Området kommer att anslutas till Hedvägens förlängning, som på sikt kommer att kopplas till Norra Ringvägen med anslutning till E6 och väg 108." Den aktuella fastigheten har beteckningen "X i detaljplanen, innebärande   Industri med skyddsavstånd 200 m. Rekommenderat skyddsavstånd för   Färgfabrik med utsläpp av lösningsmedel < 10 ton per år   är enligt Boverkets Allmänna råd 1995:5 "Bättre plats för arbete" 200 m. Den sökta verksamheten inryms under denna kategori. Avståndet till närmsta bostadsfastighet är ca 400 m och till närmsta bostadsområde ca 800 m.
Huvuddelen av råvaruleveranserna ankommer till Sverige via färja från kontinenten. Transporterna är delvis ADR-klassade (farligt gods). Enligt uppgift från Scand Lines tar t.ex färjan Travemünde   Trelleborg 98 lastbilar varav maximalt 20% dvs. 19 får vara ADR klassade. Inom hamnområdet finns möjlighet att ställa upp sådana fordon med ADR klassat innehåll i avvaktan på lossningsmöjlighet på BonaKemi, Trelleborg. Transportvägarna från hamnområdet till tillverkningsanläggningen och vice versa har särskilt beskrivits och granskats i "Riskanalys av transporter”.
Transportlederna BonaKemi Trelleborg   BonaKemi Malmö är bra och väl separerade från bostadsområden. Järnväg finns ej inom närområdet.
Råvarorna (fettsyror, estrar, vegetabiliska oljor, organiska syror och anhydrider, som bringas att reagera ihop med polyoler) satsas i reaktorn. Reaktorn värms upp till ca. 2300 C. Efter reaktionens slut kyls reaktorn. Lopez via kondensor för avskiljning av bildat reaktionsvatten.
Produkterna är (styren) akrylatdispersioner, polyuretandispersioner alkyd/polyester-dispersioner samt dispersioner baserade på, kombinationer av dessa. Tillverkningen sker genom att råvarorna satsas från lagertankar eller mindre emballage. De kemiska reaktionerna sker sedan i ett eller flera steg vid ca 60 900 C (för förestringsreaktionerna upp till 2400 C). Reaktionsförloppet följs genom kemiska analyser. Efter avslutade reaktioner och dispergering i vatten, i förekommande fall följt av ytterligare tillsats av reaktanter för ytterligare polymerisering, kyls dispersionen varefter den pH justeras vid behov och konserveringsmedel tillsätts. Efter filtrering pumpas dispersionen till lagertank. Vågkärl och reaktor är slutna. Avluft från lagertankar, vågkärl och reaktor sker via kondensor till luftrening.
Produktionen innebär blandning av dispersioner med matteringsmedel och additiver. Efter avslutad blandning leds produkten till lagertankar. Sköljvatten efter rengöring återanvänds i efterföljande produktion. Även s.k. vattenburen lack innehåller organiska lösningsmedel, ca 20 - 30% av bindemedelshalten till all väsentlig del högkokande lösningsmedel. Under tillverkningen sker ingen upphettning, varför utsläppen till luft från denna produktion betraktas som ringa.
Produktionen innebär blandning av råvaror som plastdispersioner, vaxer, hartser, lösningsmedel. Efter avslutad blandning leds produkten till lagertankar. Sköljvatten efter rengöring återanvänds i efterföljande satser. Vid produktionen av rengöringsmedel tillverkas initialt en anjontensid genom att syra, amin och natriumhydroxid blandas. Blandningen neutraliseras till pH ca 7,5.
De tillverkade produkterna pumpas från lagertankar via filter till linjen för fyllning på flaskor/dunkar. Då dessa flaskor/dunkar har fyllts appliceras sil, kapsyl och etikett. Förpackningarna lyfts ned i kartonger och placeras på pallar, varpå pallarna flyttas till färdigvarulager. Lacken kan även fyllas på containers för leverans till anläggning där den slutliga fyllningen på småförpackningar göres.
Råvarorna (t.ex råvaror för polyestertillverkning + akrylsyra) satsas i en reaktor. Reaktorn värms upp till lämplig reaktionstemperatur. Efter reaktionens slut kyls reaktorn. I vissa fall späds oligomeren med reaktiva spädare för att erhålla lägre viskositet. Bildat vatten avskiljs. Reaktorn är sluten och försedd med återloppskylare. Evakuering sker via kondensor för avskiljning av vatten. På likartat sätt erhålles en uretan akrylat när även isocyanater ingår.
Produkten är en dispersion/eller lösning baserad på akrylat, polyester, polyuretan eller en kombination dessa. Tillverkningen sker genom att råvarorna satsas från lagertankar eller mindre emballage. De kemiska reaktionerna sker sedan i ett eller flera steg vid ca 60 900 C (för förestringsreaktionerna upp till 2400 C). Reaktionsförloppet följs genom kemiska analyser. Efter avslutade reaktioner och dispergering i vatten, i förekommande fall följt av ytterligare tillsats av reaktanter för ytterligare polymerisering, kyls dispersionen varefter den pH justeras vid behov och konserveringsmedel tillsätts. Efter filtrering pumpas dispersionen till lagertank. Vågkärl och reaktor är slutna. Evakuering och ventilation sker via rening, t ex katalytisk förbränning.
UV ljushärdande lacker består av bindemedel (t.ex. akrylatestrar), spädmedel (t.ex. akrylatestrar), matteringsmedel, mineraler och fotoinitiatorer. Två typer av UV lack tillverkas; dels icke vattenbaserad dels vattenbaserad.
Spackelmassan är baserad på samma typer av råvaror, men med en högre viskositet. Tillverkningen sker genom kallblandning. Blandningskärl och övrig tillverkningsutrustning rengöres normalt ej, men måste skyddas från UV ljus. Vissa av råvarorna varmhålls vid 50 0 C för att reducera viskositeten.
UV lackerna och spackelmassan fylls direkt efter tillverkningen i emballagestorlekar mellan 10 till 1000 kg. Fyllningsutrustningen rengörs normalt ej.
Laboratoriet utför kontroll av insatsmaterial, processkontroll samt kontroll av färdig produkt. Dessutom sker utveckling av nya UV lacker samt bindemedel till dessa.
Ett stort antal råvaror och kemikalier används i processerna. Använda råvaror har grupperats i grupper där råvarorna inom varje grupp liknar varandra. Främst är det miljöegenskaperna som är liknande. De säkerhetsdatablad som redovisas är erhållna från leverantörer. I dem står deras reservationer för riktigheten i bladen och krav på användarna att värdera uppgifterna utifrån deras hantering av varan.
Nedan anges huvuddelen av råvaru/kemikalielagringen inom området.
Bolaget utvecklar kontinuerligt nya produkter inom ramen för denna ansökan. I samband därmed sker byte eller tillägg av nya ämnen till kemikalieredovisningen. Bolaget redovisar årligen arbetet med att byta ut hälso  och miljöfarliga kemikalier mot mindre farliga. Därvid erhålles en aktualisering av kemikalieredovisningen.
All vattenförsörjning sker från kommunens nät. Förbrukning av kommunalt vatten, exkl. eventuellt kylvatten, beräknas till storleksordningen 20 000 m3 per år.
Både sanitäravlopp och processavlopp leds över i gemensamt system till Trelleborgs avloppsreningsverk. Processavloppsvatten uppkommer i begränsad omfattning, främst såsom kondensat vid bl.a. tillverkningen av polyester.
Vid rengöring av processutrustning uppkommer en typ av processpillvatten som består av utspädda produkter:
Sköljvatten = sådant vatten som innehåller koncentrerade produktrester härrörande från ursköljning av processutrustning.
Tvättvatten = sådant vatten som uppkommer vid redan ursköljd processutrustning.
Bolaget har framgångsrikt arbetat med att separera de olika fraktionerna vid Malmö anläggningen och hanterar dem enligt följande:
Sköljvatten, återtas till övervägande del i produktionen.  Eventuellt överskott hanteras som om det vore klassat som farligt avfall.
Tvättvatten, avleds delvis till kommunens reningsverk.
Kondensat hanteras som om det vore klassat som farligt avfall.
Hanteringen av dessa vätskor, som om de vore klassade som farligt avfall, utgör dels en stor kostnad för bolaget, dels en onödig belastning av systemet för hantering av farligt avfall. I syfte att åtgärda detta har sökanden genomfört försök med förbehandling av processavloppsvattnet. Resultatet visar att det finns tekniska möjligheter att behandla denna typ av lösningar på sådant sätt att kondensatet är vidarebehandlingsbart i ett konventionellt kommunalt reningsverk, även om detta har ett kvävereningssteg.
Sökanden avser samutnyttja en sådan förbehandlingsanläggning i Trelleborg för processpillvatten både från Trelleborgs  och Malmöanläggningarna. Vad som ovan angetts betr. förbehandling avser även skölj  och i vissa fall tvättvatten.
Processavlopp till förbehandling och därefter avledning till Trelleborgs avloppsreningsverk, beräknad mängder (m3/år):
Från Malmö-anläggningen:
* uppfyller ej kriterierna i bilaga 3 till förordningen om Farligt avfall. Hanteras dock som sådant av bolaget.
Bolaget avser att förbehandla processavloppsvatten så att det får en sådan kvalitet att vattnet är biologiskt aktivt, att det kan avledas till Trelleborgs reningsverk, enligt vad som föreskrivs i ABVA för Trelleborgs kommuns avloppsanläggning.
Området avvattnas till Ståstorpsån. I syfte att skydda dagvattnet från direktutsläpp och grundvattnet för infiltration i marken av främmande ämnen kommer sådana markytor som kan utsättas för spill eller läckage från råvaror eller produkter att hårdgöras. Avrinningen från sådana hårdgjorda ytor styrs till en särskild damm, vars utlopp till dagvattensystemet är avstängningsbart.
Förbränning av naturgas ger upphov till följande utsläpp:
Tillverkningen omfattar ej s.k. lösningsmedelslack, varför hanteringen av lösningsmedel blir relativt ringa. Organiska lösningsmedel krävs dock även vid tillverkning av s.k. vattenburen lack. De användes mest som reglerare av viskositeten i olika mellanprodukter samt för att koalecera polymerpartiklar och i samband med lackernas användning. Högkokande lösningsmedel väljs företrädesvis. Toluen, bensen och xylen ingår ej såsom lösningsmedel i produkterna.
De dominerande monomererna kan antas vara butylakrylat BA och metylmetakrylat MMA under överskådlig framtid. Bolaget baserar därför utsläppsberäkningarna på dessa båda. Vid sökt tillverkning och med en behandling av avluften från tankfyllningar och, satsning av reaktorer i katalytisk förbränning (min 95% reduktion) blir förlusterna till atmosfären ca 30 kg BA och 490 500 kg MMA.
baserat på ovanstående, beräknas till följande:
Monomererna kan av omgivningen upplevas ha en störande lukt. Den mest kritiska fasen anses fyllning av råvarutankarna vara. Vid detta tillfälle kan luften i den tomma tanken anses vara i jämvikt med resterna i tanken och således vara mättad med avseende på monomer. Denna mättade luft trängs undan vid tankfyllningen.
En översiktlig spridningsberäkning indikerar inom vilket område lukt kan förnimmas om utsläppet ej behandlas. Därvid har följande reduceringsbehov för att understiga lukttröskelvärdet erhållits:
Detta erhålls i en katalytisk förbränningsanläggning eller motsvarande, därvid minskas även utsläppen av monomerer med ca 95%. Beräkningarna visar att det finns en liten risk för lukt inom fabrikens omedelbara närområde vid tankfyllning av BA. I övrigt anser sökanden att risk för luktstörningar ej föreligger.
Baserat på de goda erfarenheterna från användningen av sk. dieselfällor, ett vätskelås, på avluften från hanteringen av isocyanater vid Malmöanläggningen och de inom ramen för en prövotidsutredning uppmätta halterna avser bolaget tillämpa samma teknik vid Trelleborgsanläggningen.
Bolaget anser att en utsläppshalt av 0,05 mg IPDI/m3 kan innehållas med den föreslagna tekniken med dieselfälla och att det därvid erhållna utsläppet (‹0,5 gram/år) kan anses försumbart.
För att anpassa glansen i lackerna tillsätts matteringsmedel. Dessa utgöres av icke kristalliska silikater. Hantering av sådana dammande ämnen ger upphov till stoft. Stofthalten i utsläpp till luft av sådan stoftbemängd luft avses kunna hållas på en halt ej överstigande 5 mg/Nm3 genom avskiljning i stoftavskiljare.
Följande typer av avfall hanteras som farligt avfall och i vissa fall som om det vore klassat som farligt avfall. Mängderna är beräknade utifrån nuvarande produktion vid Malmöanläggningen och omfattar den sökta produktionsmängden. Farligt avfall hanteras i nuläget av SYSAV Kemi.
som sådant av bolaget.
En förutsättning för att tömda plåtfat skall kunna hanteras som skrot är att de är så väl tömda att endast enstaka dropp erhålls. Sådan tömning måste ske separat beroende på tidsåtgången. Sökanden kommer att arrangera för sådan tömning.
Verksamheten kommer att ha separering av uppkommet avfall fraktionerna brännbart, wellpapp, skrot, mjukplast trä och papper. Därtill kommer ca 850 st plastcontainers (typ CIPAX) vilka till stor del kommer att återanvändas internt.
Externt industribuller kommer huvudsakligen att genereras av fläktar och kondensorer.
Transporter till och från anläggningen kommer att ge upphov till fordonsbuller inom verksamhetsområdet och vägtrafikbuller utanför området. Även lastning och lossning med truckar kommer att ge upphov till verksamhetsanknutet fordonsbuller.
Sökanden kommer att beakta bulleraspekten vid konstruktion av byggnaden. Fordonsbuller inom verksamhetsområdet förväntas inte påkalla särskilda åtgärder. Sökanden anser att det är rimligt att kunna innehålla vad som föreskrives i Naturvårdsverkets riktlinjer för externt industribuller vid nyetablering.
Den nyetablering som Bona Kemi AB söker tillstånd till innebär tillskott av transporter av ämnen med olika farliga egenskaper. Transporter av råvaror har egenskaperna giftiga, miljöfarliga samt brandfarliga, och de förekommer i olika transportvolymer enligt nedanstående tabell. Sammantaget ca 465 transporter per år. Transporterna går från Trelleborgs hamn till anläggningen. Från anläggningen transporteras produkter som i huvudsak inte klassas som farliga ämnen.
Sammanställning över de transporter som Collins AB:s nyanläggning beräknas generera per år:
Detta innebär, vid en jämn fördelning över året, 25 30 transporter eller 50 60 fordonsrörelser per dag.
Sammanställning över de transporter med farliga ämnen som Collins AB:s nyanläggning beräknas generera:
Detta innebär, vid en jämn fördelning över året, ca 2 transporter med farliga ämnen per dag motsvarande 4 fordonsrörelser per dag. Därtill beräknas 10 – 15% av UV lacksprodukterna transporteras som styckegods, och därvid räknas som miljöfarliga produkter.
Ökningen av vägbundet farligt gods på grund av Collins AB:s sökta verksamhet:
Antalet transporter av vägbundet farligt gods ökar med ca 6 % och med ca 7% baserat på transporterad mängd, med anledning av Collins AB:s utökade verksamhet.
Under en tidsperiod av 3 6 månader kommer transportarbetet att vara intensivt med ca 1 fordonsrörelse med tunga fordon var 5:e minut under normal byggarbetstid, vanligen vardagar 07   16. Därefter minskar transportarbetet markant till storleksordningen 6   10 betongbilar per dag under ca 4 månader.
I syfte att minimera störningarna längs transportvägarna, avser sökanden i samband med upphandlingen, styra transporterna till därför bäst lämpade vägar.
Sökanden har i miljökonsekvensbeskrivningen gjort en genomgång av den sökta verksamheten, mycket relaterat till erfarenheter från nuvarande verksamhet i Malmö, i syfte att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter på hälsa och miljö, som bolaget kan bedöma att den sökta verksamheten kan få.
Sökanden har därvid särskilt noterat följande: Nybyggnationen kan, beroende på dåliga markförhållanden, under en tidsperiod av 3 6 månader ge upphov till störningar genom att transportarbetet kommer att vara intensivt med ca 1 fordonsrörelse med tunga fordon var 5:e minut under normal byggarbetstid, vanligen vardagar 07 - 16.
Därefter minskar transportarbetet markant till storleksordningen 6   10 betongbilar per dag under ca 4 månader.
Utsläppen till luft kommer att begränsas dels genom att bolaget företrädesvis väljer högkokande lösningsmedel, dels genom att leda huvuddelen av utsläppen genom en reningsanläggning. En sådan reningsanläggning minskar även utsläppen av luktande ämnen. Det finns en liten risk för lukt inom fabrikens omedelbara närområde vid tankfyllning av butylakrylat. I övrigt anser sökanden att risk för luktstörningar ej föreligger. Förlusterna av flyktiga organiska ämnen (VOC) till atmosfären kan beräknas till mindre än 1 ton per år.
Utsläpp av isocyanater hindras genom installation av vätskelås.
Stoft avskiljs i reningsutrustning.
Bolaget avser att förbehandla processavloppsvatten så att det får en sådan kvalitet att vattnet är biologiskt aktivt, att det kan avledas till Trelleborgs reningsverk, enligt vad som föreskrivs i ABVA för Trelleborgs kommuns avloppsanläggning.
I syfte att skydda dagvattnet från direktutsläpp och grundvattnet för infiltration i marken av främmande ämnen kommer sådana markytor som kan utsättas för spill eller läckage från råvaror eller produkter att hårdgöras. Avrinningen från sådana hårdgjorda ytor styrs till en särskild damm, vars utlopp till dagvattensystemet är avstängningsbart.
Sökanden anser att det är rimligt att kunna innehålla vad som föreskrivs i Naturvårdsverkets riktlinjer för externt industribuller vid nyetablering, vilket innebär att närmaste bostäder ej skall störas av buller från verksamheten.
Transporterna blir, vid en jämn fördelning över året, 25-30 transporter per dag, varav ca 2 transporter med farliga ämnen per dag.
Riskanalyserna visar att det kommer att finnas risk för utflöden, bränder och explosioner. Största riskerna för omgivningen är olyckor med farligt gods och brand med giftiga brandgaser från isocyanater (IPDI). Detta innebär att hänsyn måste tas till denna anläggning vid en planerad utbyggnad av området omkring anläggningen.
Det är sökandens bedömning att den sökta verksamheten inte inverkar negativt på de nu gällande miljökvalitetsnormerna eller kommer i konflikt med hushållningsbestämmelserna i miljöbalken.
Vad avser miljökvalitetsmålet; 1. Frisk luft, innebär den sökta verksamheten en belastning genom förlusterna av vissa lösningsmedel och organiska ämnen till luft. De av bolaget redovisade skyddsåtgärderna är avsedda att minimera denna påverkan.
Miljökvalitetsmålet 2. Grundvatten av god kvalitet kan påverkas av spill och läckage av råvaror och produkter. Bolaget vidtar sådana skyddsåtgärder att riskerna för sådan påverkan kan minimeras. I den mån ersättningsmaterial finns att tillgå strävar bolaget efter att minska användningen av naturgrus.
Genom förbränning av naturgas minskas risken för negativ påverkan på miljökvalitetsmålet 7. Bara naturlig försurning, dock medför även förbränning av naturgas utsläpp av kväveoxider, vilka påverkar miljökvalitetsmålet 6. Ingen övergödning.
Genom bolagets lokalisering till ett område med pågående jordbruk interfererar verksamheten med miljökvalitetsmålet 9. Ett rikt odlingslandskap. Prövning av denna påverkan anser bolaget har skett inom ramen för planprocessen och oaktat om bolaget eller någon annan verksamhet hade tagit området i anspråk för annan markanvändning hade målet påverkats.
Byggandet av anläggningen och den sökta verksamheten berör miljökvalitetsmålet 11. God bebyggd miljö. Detta skall motverkas främst genom att byggnader och anläggningar utformas på ett resurssnålt och energisparande sätt. l den mån ersättningsmaterial finns att tillgå strävar bolaget efter att minska användningen av naturgrus. Uppkommet avfall separeras med en inriktning att återvinnas.
Bolagets verksamhet använder och producerar ämnen som kan upplevas stå i konflikt med miljökvalitetsmål 12. Giftfri miljö t.ex. ingår organiska tennföreningar i produkterna, se vidare avsnittet Produkternas miljöpåverkan". Utifrån där beräknade mängder anser bolaget att den av bolaget bedrivna verksamheten är av sådan omfattning att den inte motverkar miljökvalitetsmålet.
Verksamheten inverkar ej på något område av riksintresse.
Bolaget har gjort bedömningen att man omfattas av SEVESO-lagstiftningen, den lägre kravnivån.
Det är bolagets samlade bedömning att effekterna från den sökta verksamheten ej negativt skall påverka miljön eller människors hälsa.
Bolaget har redovisat hur miljöbalkens allmänna hänsynsregler avses att iakttas.
Länsstyrelsen i Skåne län tillstyrker bifall till ansökan och framför bl.a. följande:
Bolaget anger i ansökan att elförbrukningen kommer att uppgå till 6000 MW per år. Enligt förslagen till nya regionala miljömål för Skåne bör näringsliv och kommuner öka andelen el  och värmeproduktion baserad på förnybara energikällor. Om verksamheten övergår att använda el märkt "bra miljöval" medför det en ökad kostnad för bolaget. Länsstyrelsen anser att denna merkostnad är motiverad enligt 2 kap. 7 § skälighetsregeln för att verksamheten skall minska sin belastning på omvärlden av försurande ämnen och radioaktivt material. El märkt bra miljöval innebär att elen har producerats av förnybara råvaror (vatten, vind eller bioenergi). Länsstyrelsen anser att villkor om detta bör föreskrivas.
Bolaget avser enligt ansökan att utnyttja 4000 MWh naturgas per år för uppvärmning av processen och fastigheten. Förbränningen förväntas ge upphov till utsläpp av 500 kilo kväveoxider (NOx) samt 800 ton koldioxid per år. Länsstyrelsen anser att villkor bör föreskrivas så att halten kväveoxider, räknat som kvävedioxid, i utsläppet från den naturgaseldade ångpannan som riktvärde inte får överstiga 50 mg/MJ tillfört bränsle. Bolaget har i ansökan angett att verksamheten inte inverkar negativt på de nu gällande miljökvalitetsnormerna. Miljönämnden i Trelleborgs kommun har i den till ansökan bilagda rapporten "Luftkvaliteten i Trelleborg under vintern 2000 01 uttryckt att "det finns en viss risk att de nya miljökvalitetsnormerna enligt miljöbalken kan komma att överskridas". Rapporten syftar med denna formulering på miljökvalitetsnormerna för NO, som gäller från den 31 december 2005.
Ett av delmålen för det nationella miljökvalitetsmålet god bebyggd miljö är att uttåget av naturgrus skall minskas till förmån för återanvänd material. För Skånes del innebär det att uttåget av naturgrus skall uppgå till högst en miljon ton per år. Bolaget bör under byggnationen särskilt beakta detta delmål.
Det bör föreskrivas som villkor att bolaget senast tre månader efter det att tillståndet har tagits i anspråk, skall inge en redovisning till tillsynsmyndigheten, inklusive tidsplan för avveckling, för hur verksamheten uppfyller Skånes regionala delmål 3 under det nationella miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Bolaget skall vidare till tillsynsmyndigheten årligen redovisa hur avvecklingen av dessa ämnen fortskrider.
Bolaget har i ansökan redovisat rutinerna för utbyte av kemikalier enligt produktvalsprincipen. Länsstyrelsen anser dock att ett särskilt villkor bör föreskrivas om detta.
Transporter Bolaget har i ansökan angett en uppskattning av 7000 transporter per år till och från anläggningen. Det motsvarar 50 till 60 fordonsrörelser per dag. Bolaget har åtagit sig att i samband med upphandlingen styra transporterna till sådana vägar att störningarna minimeras.
Bolaget har dock inte föreslagit några åtgärder eller villkorsförslag för att minska miljöpåverkan från transporterna. Enligt Länsstyrelsen bör bolaget undersöka vilka möjligheter som finns till samordning med andra företag i närheten så att inte bilarna går tomma. Även möjlighet till mindre miljöbelastande transportslag som tåg bör undersökas.
Det bör föreskrivas som villkor att det transportsätt som bäst främjar en hållbar utveckling skall användas och att transporterna skall genomföras med ett körsätt som främjar en god hushållning med energi. Bolaget skall till tillsynsmyndigheten inge en transportpolicy av vilken det skall framgå hur man avser att uppfylla ovanstående villkor, vilket till exempel kan ske genom att bolaget ställer krav på transportbolagen att förarna har genomgått utbildning i så kallad Mccormick. Bolaget skall vidare till tillsynsmyndigheten årligen redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att uppfylla villkoret, liksom målen för kommande år.
transporter skall styras till den nya ringväg som avses att anläggas med anslutning till E6 i Hedvägens förlängning. Detta skulle innebära bland annat minskad trafik förbi Bäckaskolan samt Hallabackens och Prästahejdans bostadsområden. Minskad trafik innebär bland annat minskad olycksrisk, minskat trafikbuller Samt minskade utsläpp av NO, i en redan hårt belastad tätort. Bolaget har iansökan angett att även de förordar att transporterna sker via den nya anslutningentill 156: an. Länsstyrelsen anser inte att något särskilt villkor om detta behöverföreskrivas.
Flyktiga organiska ämnen (VOC) är en av källorna till bildningen av fotokemiska oxidanter och marknära ozon. Alla utsläpp av lösningsmedel bör begränsas, även om de som i detta fallet är mängdmässigt relativt små. Inom regionen är belastningen av VOC stor och enligt förslagen till nya regionala miljömål för Skåne är ett av delmålen för miljökvalitetsmålet Frisk luft att utsläppen av VOC i Skåne ska ha minskat till 21000 ton till år 2010.
Bolaget har i ansökan redovisat att utsläppen av lösningsmedel till luft av VOC kommer att uppgå till högst ett ton per år vid tillståndsgiven produktionsvolym.Detta bör föreskrivas som riktvärde.
Eftersom både metylmetakrylat och butylakrylat är allergiframkallade i låga doser bör föreskrivas att reduktionen av metylmetakrylat över den katalytiska förbränningen som riktvärde inte får understiga 95 procent. Halterna av metylmetakrylat och butylakrylat i utgående luft får som riktvärde inte överstiga 40 respektive 20 mg per kubikmeter.
Bolaget har i ansökan angett att ett utsläpp av isocyanater till luft, mätt som IPDI (isoforondiisocyanat), om maximalt 0,05 mg/Nm3 kan innehållas. Detta bör föreskrivas som villkor.
Bolaget har i ansökan åtagit sig att stofthalten i utgående luft ej skall överstiga 5 mg per kubikmeter. Även detta bör föreskrivas som villkor.
Diffusa utsläpp och lukt Bolaget har inte redovisat någon uppskattning av storleken på de diffusa utsläppen från anläggningen.Bland annat på grund av risken för luktolägenheter och allergi bör bolaget under en prövotid utreda och undersöka möjligheter att minimera de diffusa utsläppen till luft.
Luktstörningar bör inte accepteras och det bör därför föreskrivas ett villkor om att luktstörningar som uppkommer skall åtgärdas.
Bolaget bör undersöka alternativa förbehandlingsmetoder av processavloppsvattnet och att bolaget ska bedriva ett aktivt arbete för att på sikt helt kunna återanvända processavloppsvattnet och på så sätt få ett slutet system. Bolaget anger att det är rimligt att anta att kondensatet från indunstningsanläggningen inte skall klassas som farligt avfall. Länsstyrelsen anser inte att det är självklart att spillvatten som inte klassas som farligt avfall inte blir farligt avfall efter en koncentrering. Bedömningen om kondensatet är farligt avfall eller ej grundas på de haltgränser som finns i bilaga 3 till avfallsförordningen (2001:1063). Om bolaget även efter prövotidsutredningen förordar indunstning som lämpligaste förbehandlingsmetod för processavloppsvattnet, anser Länsstyrelsen att klassningen av kondensatet som farligt avfall eller ej skall utredas i samråd med tillsynsmyndigheten.
Det bör föreskrivas som villkor att bolaget under en prövotid bör utreda:
- Om vattnet inte går att återanvända bör bolaget undersöka om det är behandlingsbart i Trelleborgs reningsverk samt dess påverkan på avloppsledningsnätet.
Bolaget har angett att kylvattnet kommer att avledas till dagvattennätet vid en temperatur om 24 Perkins anser det bör föreskrivas som villkor att bolaget under en prövotid skall utreda och undersöka möjligheterna att genom energiåtervinning sänka temperaturen på vattnet så att det kan återanvändas som kylvatten och i idealfallet konstruera ett slutet kylvattensystem. Om återanvändning inte är möjlig fullt ut bör konsekvenserna för de våtmarker söder om Hedvägen dit vattnet leds utredas närmare.
Om kylvattnet skall ledas till dagvattennätet så skall det inte ske via den uppsamlingsdamm som bolaget har för avsikt att anlägga. Till denna damm kommer även avrinningen från hårdgjorda ytor att ske med risk för att kylvattnet kontamineras.
Bolaget har i ansökan beskrivit att avrinningen från hårdgjorda ytor skall ledas till en särskild damm om cirka 1000 kubikmeter. Dammens utlopp till dagvattennätet ska vara avstängningsbart. Bolaget har dock inte redogjort närmare för dammens utformning, till exempel om dess botten kommer att vara hårdgjord eller om avstängningen till dagvattennätet är manuell eller automatisk. Villkor bör föreskrivas om detta.
Länsstyrelsen har inget att erinra mot att Miljödomstolen med stöd av 19 kap 5§ punkten 8 jämfört med 22 kap 25§ tredje stycket miljöbalken överlåter åt tillsynsmyndigheten att föreskriva om närmare villkor för utformningen av dagvattendammen.
Länsstyrelsen delar bolagets uppfattning att Naturvårdsverkets riktlinjer för externt industribuller bör gälla. Då de närmaste bostadshuset är beläget 400 meter från anläggningen bör riktvärden för närmaste bostäder och för nyetablerad verksamhet föreskrivas som villkor.
Det bör föreskrivas att lagring och hantering av farligt avfall och kemiska produkter skall ske på sådant sätt att spill och läckage inte kan förorena omgivningen eller nå det kommunala avloppsnätet. Förvaringen skall ske på en yta som är ogenomsläpplig och invallad.
Det är av största vikt att bolaget upprätthåller en hög ambition att omhänderta och nedbringa olika typer av avfall på ett miljömässigt tillfredsställande sätt. I princip bör återanvändning prioriteras före materialåtervinning, energiutvinning och i sista hand deponering. Farligt avfall skall hanteras i enlighet med gällande lagstiftning.
Den planerade anläggningen kommer att bli en så kallad Sevesoanläggning på den lägre kravnivån. Detta innebär bland annat att bolaget måste ta fram ett handlingsprogram för hur allvarliga kemikalieolyckor skall förebyggas.
För att minska risken för allvarliga kemikalieolyckor bör det föreskrivas som villkor att satsen tillåts att reagera färdigt om den katalytiska förbränningsanläggningen skulle haverera under pågående reaktion i reaktorn.
Sammanfattningsvis lämnar länsstyrelsen följande Förslag till villkor:
1. Om inte annat framgår av övriga villkor eller föreskrifter skall verksamheten i huvudsak bedrivas i enlighet med vad bolaget angivit i ansökan eller i övrigt åtagit sig i ärendet.
2. Bolaget skall använda el märkt med "bra miljöval".
3. Halten kväveoxider, räknat som kvävedioxid, i utsläppet från den naturgaseldade ångpannan får som riktvärde inte överstiga 50 mg/MJ tillfört bränsle.
4. Bolaget skall undvika att använda sådana kemiska produkter som kan befaras medföra risker för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med sådana produkter som kan antas vara mindre farliga.
5. Bolaget skall senast tre månader efter det att tillståndet har tagits i anspråk, till tillsynsmyndigheten inge en redovisning, inklusive tidsplan för avveckling, för hur verksamheten uppfyller Skånes regionala delmål 3 under det nationella miljökvalitetsmålet Giftfri mil ö. Bolaget skall vidare till tillsynsmyndigheten årligen redovisa hur avvecklingen av dessa ämnen fortskrider.
6. Det transportsätt som bäst främjar en hållbar utveckling skall användas.
7. Transporterna skall genomföras med ett körsätt som främjar en god hushållning med energi.
8. Bolaget skall senast tre månader efter det att tillståndet har tagits i anspråk, inge en transportpolicy till tillsynsmyndigheten av vilken det skall framgå hur man avser att uppfylla villkor 6 och 7. Bolaget skall vidare till tillsynsmyndigheten årligen redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att uppfylla villkoren, liksom målen för kommande år.
9. Utsläppet av flyktiga organiska ämnen (VOC) till luft får som riktvärde inte överstiga 1 ton per år.
10. Reduktionen av metylmetakrylat över den katalytiska förbränningen får som riktvärde inte understiga 95 procent. Halterna av metylmetakrylat och butylakrylat i utgående luft får som riktvärde inte överstiga 40 respektive 20 mg/Nm3.
11. Skulle den katalytiska förbränningsanläggningen haverera under pågående reaktion i reaktorn tillåts satsen att reagera färdigt.
12. Utsläpp av isocyanater till luft, mätt som IPDI (isoforondiisocyanat) får som riktvärde inte överstiga 0 ,05mg/Nm3.
13. Stofthalten i utgående ventilationsluft får som riktvärde inte överstiga 5 Mg/Nm3.
14. Uppkommer för omgivningen olägenheter i form av lukt till följd av verksamheten skall bolaget omedelbart vidta åtgärder så att olägenheterna upphör.
15. Bolagets dagvattendamm skall rymma minst 1000 kubikmeter, vara hårdgjord och försedd med nivågivare för automatisk ventilstängning.
16. Lagring och hantering av farligt avfall och kemiska produkter skall ske på sådant sätt att spill och läckage inte kan förorena omgivningen eller nå det kommunala avloppsnätet. Förvaringen skall ske på en yta som är ogenomsläpplig och invallad.
17. Avfall av olika slag skall samlas upp och förvaras var för sig för att underlätta den miljömässigt bästa vidarebehandlingen. Avfallet skall i största möjliga utsträckning upparbetas, återanvändas eller nyttiggöras på annat sätt. Farligt avfall från verksamheten får samtidigt lagras till en mängd av högst 5 ton.
18. Buller från verksamheten får som riktvärde inte ge upphov till högre ekvivalent ljudnivå utomhus vid närmaste bostäder än 50 dB(A) dagtid (kl 718) vardagar, 40 dB(A) nattetid (kl 22 7) och 45 dB(A) övrig tid. Om hörbara tonkomponenter och/eller impulsartat ljud förekommer skall den tillåtna ljudnivån sänkas med 5 dB(A) enheter.
Möjligheterna att begränsa utsläppen till luft och vatten bör lämpligen utredas under en prövotid med nedanstående prövotidsvillkor:
Bolaget skall i samråd med tillsynsmyndigheten under en prövotid utreda och undersöka:
- om vattnet inte går att återanvända bör bolaget undersöka om det är behandlingsbart i Trelleborgs reningsverk samt dess påverkan på avloppsledningsnätet, möjligheterna att genom energiåtervinning sänka temperaturen på utgående kylvattnet så att det kan återanvändas eller att konstruera ett slutet kylvattensystem, samt om återanvändning inte är möjlig fullt ut skall konsekvenserna för de våtmarker söder om Hedvägen dit vattnet leds utredas närmare.
Utredningarna med förslag till slutliga villkor skall lämnas till miljödomstolen senast den 31 december 2005.
Miljönämnden i Trelleborgs kommun tillstyrker bifall till ansökan och framför synpunkter bl.a. på utsläpp till luft från den sökta verksamheten och på hanteringen av avloppsvattnet.
Naturskyddsföreningen i Trelleborg och  Skånes Naturskyddsförening motsätter sig bifall till ansökan och anser att lokaliseringen inte är godtagbar samt framför bl.a. följande:
All trafik till föreslagen fabrik med miljöfarligt gods bör förbjudas på ovan nämnda föreslagna transportväg. Alternativ väg från västra korset vidare längs E6 till en tänkt trafikplats vid Maglarp och därifrån österut till fabriken finns ej i dagsläget. En ombyggd och förbättrad E6, vilket i sig är bra och önskvärt, får minskad trafikbelastning. Det framgår av utredningen, att trafiken inte bara försvinner utan flyttas över till ett sämre väg  och gatunät in mot stadens centrala delar. Den redan hårt belastade Hedvägen får en trafik med som mest 15.000 fordon per dygn Förbi sjukhus och skola med hastighetsbegränsning på 30km/tim skall kraftigt ökad, även tung trafik, passera längs Hedvägen.
Flera närboende, familjen S, familjen H, M och HC, LP, SK, FP m fam., CH, B och SES, Villaägare på Västervång samt Prästahejdans Villaförening har i yttranden framfört erinringar mot den sökta verksamheten. I skrivelserna har framförts oro för avståndet mellan bostäder och den sökta verksamheten. Vidare har invändningar framförts beträffande säkerheten och störningar i samband med transporter till och från anläggningen samt risker till följd av utsläpp till luft från anläggningen.
Enskilda Flera av de enskilda som hört av sig i målet framför farhågor som hänger samman med avståndet mellan bostäder och bebyggelse. I stora delar är det samma saker som uppmärksammas även av myndigheter, och bolagets kommentarer finns därför även i det följande. Inledningsvis vill emellertid bolaget lyfta fram några av de frågor som synes vara viktigast för de närboende.
Bolagets föreslagna lokalisering är inom ett område som av kommunen detaljplanelagts så sent som år 2000 just för detta ändamål. Det innebär att platsen är prövad lämplig för denna typ av verksamhet, med tanke på omgivningen, infrastruktur etc.
Det skyddsavstånd som rekommenderas av expertmyndigheter är 200 meter mellan denna typ av industri och bostäder, om inte topografi etc. motiverar kortare avstånd. Avståndet till närmaste bostadsområde (Prästahejdan och Hallabacken) är 800 meter och dagis liksom skola finns 1000 meter bort. Det är lika långt till rekreationsområdet Albäcksskogen. Det ska därmed normalt inte finnas anledning att befara olägenheter.
Även vid bedömning av "Mathews" är det verkliga skyddsavståndet mellan verksamheten och bostäder emellertid betydligt längre än det rekommenderade. Inte heller med tanke på en olycka ska de närboende därför behöva känna oro.
Flera av de frågor som enskilda nu väcker var uppe till diskussion redan i början av år 2002, i de samråd som hölls innan ansökan lämnades in till miljödomstolen. Uppenbarligen har bolaget med annonser i lokalpressen inte nått fram till alla som berörs, vilket är högst beklagligt eftersom onödig oro kunde ha undvikits genom kontakter i tidigt skede. Bolaget vill emellertid understryka att sedvanliga metoder för att nå allmänheten har använts.
Länsstyrelsen kopplar flera av förslagen till villkor och fortsatt kunskapsutveckling till de regionala miljömålen för Skåne. Målen är endast förslag och den omfattande remissbehandlingen avslutas inte förrän under maj 2003. Vilken formulering målen kan komma att få nu i år, såväl som vid framtida revideringar, är därför oviss.
Länsstyrelsens förslag till villkoren nr 1, 3, 10  13, 16 och 18 godtas. Villkor nr 9, 14 och 17 godtas med viss justering. Villkor i enlighet med förslag nummer 2, 4   9 och 15 bestrids.
2. Bolaget skall använda el märkt med bra miljöval".
Bolaget anser sammanfattningsvis att det föreslagna villkoret varken är behövligt eller lämpligt, eftersom det inte kan motiveras utifrån miljöbalkens hänsynsregler, verkar konkurrensbegränsande utifrån EG direktiven om offentlig upphandling, vilka kan sägas vila på grundprinciperna om icke diskriminering, likabehandling, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. Dessa grundprinciper måste tillämpas i all form av handel inom EU. Det politiska motivet bakom villkoret   öka andelen el från förnybara energikällor   uppfylls genom den föreslagna lagen om elcertifikat.
4. Bolaget skall undvika att använda sådana kemiska produkter som kan befaras medföra risker för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med sådana produkter som kan antas vara mindre farliga.
Länsstyrelsens förslag överensstämmer med innehållet i miljöbalken 2 kap. 6 § (produktvalsprincipen) och villkor ska inte användas för att bekräfta vad som redan gäller till följd av regler. Bolaget motsätter sig därför ett sådant villkor.
5. Bolaget skall senast tre månader efter det att tillståndet har tagits i anspråk, till tillsynsmyndigheten inge en redovisning, inklusive tidsplan för avveckling, för hur verksamheten uppfyller Skånes regionala delmål 3 under det nationella miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Bolaget skall vidare till tillsynsmyndigheten årligen redovisa hur avvecklingen av dessa ämnen fortskrider.
Det  råder en osäkerhet om vad det yrkade villkoret egentligen innebär, eftersom målen fortfarande är under beredning. Bolaget vill framhålla att det av bl.a. konkurrensskäl inte är möjligt att ha lokala listor". Riksdagen har genom lagstiftningen gett Kemikalieinspektionen i uppgift att för landet, och i samråd med motsvarande Europeiska myndigheter, ange vad som bör avvecklas och inom vilken tid. Därutöver åligger det miljödomstolen att bedöma om det i det särskilda fallet finns sakliga skäl att gå längre. Målen utgör i sig ingen sådan grund för att skärpa kraven i Skåne och andra skäl finns inte.
När det gäller rapporteringsskyldigheten, finns en sådan redan i föreskrifterna om miljörapport. I 4§ anges således: ”Redovisning skall även göras av övriga åtgärder som vidtagits för att minska miljöpåverkan eller förbrukningen av resurser i enlighet med miljöbalkens hänsynsregler i 2 kap." Bolaget finner ingen anledning att med villkor kräva ytterligare rapportering. I den mån tillsynsmyndigheten finner särskilt behov av redovisning finns regler i 26 kapmiljöbalken som möjliggör detta.
6. Det transportsätt som bäst främjar en hållbar utveckling skall användas.
7. Transporterna skall genomföras med ett körsätt som främjar en god hushållning med energi.
8. Bolaget skall senast tre månader efter det att tillståndet har tagits i anspråk, inge en transportpolicy till tillsynsmyndigheten av vilken det skall framgå hur man avser att uppfylla villkor 6 och 7. Bolaget skall vidare till tillsynsmyndigheten årligen redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att uppfylla villkoren, liksom målen för kommande år.
Bolaget har i ansökan särskilt fäst uppmärksamhet på det stora transportarbetet under byggtiden och därvid åtagit sig, i syfte att minimera störningarna längs transportvägarna, att i samband med upphandlingen styra transporterna till därför bäst lämpade vägar. Bolaget råder vidare över företagsinterna transporter inom anläggningen och mellan anläggningarna i Malmö och Trelleborg. Dessa kommer, i enlighet med de allmänna hänsynsreglerna, att styras så långt det är rimligt med tanke på god hushållning.
Det är dock inte möjligt för bolaget att på sätt länsstyrelsen föreslår styra transporter som annan huvudman svarar för. Det är möjligen teoretiskt så, att bolaget i samband med val av råvaruleverantörer skulle kunna kräva att transporterna skall genomföras med ett körsätt som främjar en god hushållning med energi, men det är inte praktiskt möjligt för bolaget att kontrollera eller åtgärda. På samma sätt är det teoretiskt möjligt för bolaget att kräva råvarorna skall transporteras på sådant sätt "som bäst främjar en hållbar utveckling". Det är emellertid i praktiken varken klart vad som är samlat bäst för hållbarhet eller hur det ska kunna genomföras. Transport av råvaror i detta fallet sker många gånger med specialfordon, med tanke på det transporterade ämnets egenskaper, vilket då omöjliggör alternativa transportsätt.
Bolaget kan varken finna att villkoren 6 7 är miljömässigt motiverade, att de är praktiskt genomförbara eller möjliga att kontrollera. Villkoren går i sådant fall inte att hantera i beslutsprocesserna med förelägganden, vite etc. och ska då inte finnas. Villkor nr 8 faller med de två andra.
9. Utsläppet av flyktiga organiska ämnen (VOC) till luft får som riktvärde inte överstiga 1 ton per år.
Bolaget har åtagit sig att behandla sådan avluft som innehåller relativt hög halt av flyktiga ämnen i förhållande till den volym som skall behandlas. Detta innebär avluft från bl.a. råvarutankar, vågtankar, reaktorer, blandningstankar, lagertankar. Bolaget anser att villkoret skall avse endast den del som bolaget på rimligt sätt kan kontrollera.
Bolaget föreslår följande villkor för att reglera luftutsläpp: Det direkta utsläppet av flyktiga organiska ämnen (VOC) till luft får som riktvärde inte överstiga 1 ton per år.
13. Stofthalten i utgående ventilationsluft får som riktvärde inte överstiga 5 mg/Nm3.
Bolaget har inget att erinra mot att så föreskrives.
14. Uppkommer för omgivningen olägenheter i form av lukt till följd av verksamheten skall bolaget omedelbart vidta åtgärder så att olägenheterna upphör.
Bolaget har inget att erinra mot att åtgärder ska vidtas omgående, men med tanke på hur lukt upplevs olika av individer, är det inte lämpligt att formulera ett krav så att dess uppfyllande inte kan objektivt fastställas.
Bolaget föreslår följande lydelse:
Uppkommer för omgivningen olägenheter i form av lukt till följd av verksamheten, skall bolaget omedelbart vidta åtgärder för att undanröja orsakerna till lukt eller för att motverka fortsatt spridning av lukt.
15. Bolagets dagvattendamm skall rymma minst 1000 kubikmeter, vara hårdgjord och försedd med nivågivare för automatisk ventilstängning.
Bolaget vill understryka att länsstyrelsen inte på ett korrekt sätt uppfattat förslaget i ansökan. Den föreslagna lösningen utgör inte en vattenfylld damm för dagvatten utan en möjlighet att fånga upp förorenat dagvatten vid en icke normal situation. Detta skapas genom en sänka i terrängen, så långt möjligt naturlig med vegetationsskikt men med låg infiltrationsbenägenhet. Sänkan skall i normalfallet vara tom, men vid behov skall utflödet till dagvattensystemet kunna stängas.
Mot bakgrund av ovanstående avvikelser från länsstyrelsens förutsättningar anser bolaget att länsstyrelsens förslag till villkor är tekniskt olämpligt respektive onödigt.
17. Avfall av olika slag skall samlas upp och förvaras var för sig för att underlätta den miljömässigt bästa vidarebehandlingen. Avfallet skall i största möjliga utsträckning upparbetas, återanvändas eller nyttiggöras på annat sätt. Farligt avfall från verksamheten får samtidigt lagras till en mängd av högst 5 ton.
Mängdbegränsningen 5 ton farligt avfall leder, utan miljönytta vid lagringen, till ökade transporter. Bolaget föreslår att mängden ökas till högst 30 ton och har i övrigt inget att erinra.
Bolaget motsätter sig prövotid och bedömer att målet beretts så väl kunskapsmässigt, att tillstånd med tillräckliga villkor kan lämnas nu. Prövotid får användas om verkningarna inte kan förutses med tillräcklig grad av säkerhet för att kunna formulera villkor. Det fattas med andra ord erfarenhet av hur verksamheten kan komma att fungera. Bolaget kan inte finna att så skulle vara fallet i detta ärende.
Denna möjlighet ska reserveras för de fall då det är nödvändigt med driftserfarenheter för att kunna reglera verksamheten så att beaktansvärda olägenheter för hälsa och miljö undviks.
Totalt hanteras motsvarande ca 2000 ton lösningsmedel vid sökt produktion, varav förlusten till atmosfären via diffusa utsläpp således utgör endast ca 0,005%. Bolaget anser att det vare sig finns miljönytta med eller sakligt fog, med tanke på prövningen av ansökan eller villkor för verksamheten, för att ytterligare utreda frågan.
Bolaget har dels under en prövotid för Malmöanläggningen, dels inom ramen för denna ansökan redan undersökt olika metoder för förbehandling av processavloppsvattnet. Utifrån detta har i ansökan föreslagits metod för förbehandlingen, indunstning, vid den planerade anläggningen.
Bolaget arbetar t.ex. med mycket långt driven återanvändning av tvätt och sköljvatten. En förutsättning för att så ska kunna ske, är att det återanvända är identifierbart och därmed kan ingå i kvalitetssystemet. Vissa restvatten kommer alltid att uppkomma som dels är blandlösningar, dels inte håller acceptabel renvattenkvalitét. Sådana restvatten kan inte återanvändas och behöver hanteras som spillvatten. Tillräcklig kunskap finns i frågan och erfarenheter av driften, utöver de som redan getts vid Malmöanläggningen, behövs inte.
Bolaget har åtagit sig att se till att spillvattnet från verksamheten till det kommunala avloppsnätet kommer att uppfylla de krav som föreskrives i ABVA för Trelleborgs reningsverk. Kommunal Teknik Trelleborg, som är ansvariga för den fortsatta hanteringen av vattnet, har i yttrandet den 10 februari 2003 inte haft någon invändning mot detta. Med hänsyn såväl härtill som erfarenheterna av Malmöanläggningen finns ingen anledning att skjuta upp frågan.
Bolaget framför inget yrkande om tillstånd till vattenverksamhet (grundvattenuttag) och det alternativet har således inte fullföljts. Bolaget finner inte heller tillräckliga skäl att fortsätta överväga kommunalt vatten som kylning, utan avser att nyttja annan typ av kylning.
Bolaget har för avsikt att, i enlighet med hänsynsreglerna, ersätta naturgrus i de fall det finns fullgott ersättningsmaterial.
Det finns inget generellt bemyndigande för tillsynsmyndigheten att klassificera avfall som farligt. Bolagets uppfattning är att det föreligger eventuella oklarheter beträffande klassificeringen av restprodukter från den sökta verksamheten, skall avgöras inom ramen för prövningen av ansökan och inte hållas öppet.
Det är endast sådant spillvatten/avfall som inte klassificerat som farligt avfall ska behandlas i förbehandlingsanläggningen i Trelleborg. I förbehandlingsprocessen (indunstning) uppkommer både en renad fraktion (kondensatet) och en koncentrerad fraktion (koncentratet). Kondensatet kommer alltid att ha lägre halt av eventuella främmande ämnen än det som behandlas. Redan det inkommande materialet är klassificerat som icke farligt avfall och kondensatet kommer därför aldrig att kunna klassificeras som farligt avfall. Koncentratet kommer emellertid alltid att ha en högre halt av eventuella främmande ämnen än det som behandlas, och kommer att genomgå en klassificering. Resultatet av en sådan klassificering kan antingen bli "avfall eller "farligt avfall". Koncentratet kan komma att hanteras som farligt avfall, även om en klassificering skulle ha kunnat visa att det inte är så. Mot bakgrund av detta finns inte anledning söka tillstånd för behandling av farligt avfall.
För det fall miljödomstolen finner att villkoren för kontroll måste preciseras med närmare koppling till tillståndet, föreslås ett villkor till tillståndet om att bolagets förslag till kontrollprogram, med angivande av mätmetoder, mätfrekvenser och utvärderingsmetoder, skall fastställas av tillsynsmyndigheten.
Bolaget delar miljöförvaltningens inställning att ett kontrollprogram skall upprättas och fastställas av tillsynsmyndigheten.
Bolaget delar även miljöförvaltningens synpunkt att inga golvbrunnar skall finnas i tillverknings  respektive lagerlokaler och kommer att utforma lokalerna på så sätt. Även detta kommer att tas upp under de byggsamråd som ska hållas.
Miljöförvaltningen framför att dubbla katalysatorer förhindrar luftutsläpp vid katalysatorhaveri. Bolaget vill uppmärksamma förutsättningarna för detta. För att uppnå en sådan effekt måste nämligen de dubbla katalytiska förbränningsanläggningarna vara kopplade i serie och samtidigt vara i drift. Marginalnyttan vid haveri uppväger inte kostnaderna för med en sådan installation och de ökade utsläppen från förbränningen ger dessutom en miljöförsämring. Bolaget avser att genom god reservdelshållning säkra god tillgänglighet, dvs. som ett led i verksamhetsutövarens egenansvar och tillämpning av hänsynsreglerna.
Bolaget accepterar föreslaget riktvärde för stoftutsläpp. Det saknas hälso  eller miljöskäl att förordna om gränsvärde.
Bolaget föreslår följande villkor:
1. Halten kväveoxider, räknat som kvävedioxid, i utsläppet från den naturgaseldade ångpannan får som riktvärde inte överstiga 50 mg/MJ tillfört bränsle.
2. Det direkta utsläppet av flyktiga organiska ämnen (VOC) till luft får som riktvärde inte överstiga 1 ton per år.
3. Reduktionen av metylmetakrylat över den katalytiska förbränningen får som riktvärde inte understiga 95 procent. Halterna av metylmetakrylat och butylakrylat i utgående luft får som riktvärde inte överstiga 40 respektive 20 mg/Nm3.
4. Skulle den katalytiska förbränningsanläggningen haverera under pågående reaktion i reaktorn tillåts satsen att reagera färdigt.
5. Utsläpp av isocyanater till luft, mätt som IPDI (isoforondiisocyanat) får som riktvärde inte överstiga 0,05 mg/Nm3.
6. Stofthalten i utgående ventilationsluft får som riktvärde inte överstiga 5 mg/Nm3.
7. Uppkommer för omgivningen olägenheter i form av lukt till följd av verksamheten, skall bolaget omedelbart vidta åtgärder för att undanröja orsakerna till lukt eller för att motverka fortsatt spridning av lukt.
8. Lagring och hantering av farligt avfall och kemiska produkter skall ske på sådant sätt att spill och läckage inte kan förorena omgivningen eller nå det kommunala avloppsnätet. Förvaringen skall ske på en yta som är ogenomsläpplig och invallad.
9. Avfall av olika slag skall samlas upp och förvaras var för sig för att underlätta den miljömässigt bästa vidarebehandlingen. Avfallet skall i största möjliga utsträckning upparbetas, återanvändas eller nyttiggöras på annat sätt. Farligt avfall från verksamheten får samtidigt lagras till en mängd av högst 30 ton.
10. Buller från verksamheten får som riktvärde inte ge upphov till högre ekvivalent ljudnivå utomhus vid närmaste bostäder än 50 dB(A) dagtid (kl 7 18) vardagar, 40 dB(A) nattetid (kl 22 7) och 45 dB(A) övrig tid. Om hörbara tonkomponenter och/eller impulsartat ljud förekommer skall den tillåtna ljudnivån sänkas med 5 dB(A)enheter.
11. Förslag till kontrollprogram med angivande av mätmetoder, mätfrekvenser och utvärderingsmetoder skall upprättas och inges till tillsynsmyndigheten för fastställande, senast 3 månader efter verksamhetens igångsättande.
Bolaget motsätter sig att delar av målet skjuts upp under en prövotid.
Vid huvudförhandlingen framkom bl.a. följande:
Bolaget tillägger bl.a. följande beträffande de föreslagna villkoren:
2. Villkoret avser de av bolaget kontrollerbara utsläppen.
4. Riktvärdet är detsamma som gränsvärdet för arbete inomhus.
9. Om mindre mängd skall lagras medför detta ökade transporter.
10. Utgör buller från ventilationssystemet.
11. Villkoret är i enlighet med IPPC-direktivet och innefattar även kontroll av att vattnet som avleds till reningsverket uppfyller de krav som uppställs av Trelleborgs kommun.
Länsstyrelsen tillägger följande. Länsstyrelsen vidhåller villkor angående utbyte av kemikalier. Det är numera vanligt med villkor angående transporter. Bland annat för massa- och pappersfabriken i Nymölla beslutade miljödomstolen om sådana villkor. Bolaget bör klara av en högre reningsgrad än 95 % beträffande VOC. Länsstyrelsen medger att bolaget får lagra högst 30 ton farligt avfall och återkallar samtliga yrkanden om prövotid.
Miljönämnden i Trelleborgs kommun anför följande beträffande de av bolaget föreslagna villkoren. Det behövs prövotid beträffande luftutsläppen. I villkor angående kväveoxider anges samma riktvärde som för anläggningen i Malmö. I Trelleborg kommer det emellertid att vara större produktion, varför det krävs ett högre riktvärde. Beträffande villkor  om haveri av katalysator bör det tilläggas att en reservkatalysator skall kopplas in direkt. I villkor angående lukt bör ”eller” ändras till ”och” samt ”motverka” till ”undanröja”. Villkor om lagring av kemikalier bör förtydligas på så sätt att ytan skall vara ”ogenomsläpplig för de kemiska produkter som förvaras inom den invallade ytan”. Bolaget bör tillsammans med länsstyrelsen och tillsynsmyndigheten klargöra klassningen av processavloppsvattnet från varje process. I kontrollprogrammet bör det finnas riktvärden för vad spillvattnet får innehålla.
Vid huvudförhandlingen yrkade Skånes Naturskyddsförening att miljödomstolen förordnar sakkunnig enligt 22 kap. 12 § miljöbalken för att utreda dels frågan om brandrisk och säkerhetsavstånd särskilt m.h.t. den planerade basplastproduktionen, dels den samlade miljöskadligheten genom luftföroreningar som blir aktuell över Trelleborg vid tillstånd för Collins. Särskild hänsyn bör därvid tas till att cancerfrekvensen under senare år har ökat kraftigt i Trelleborg samtidigt som luftens föroreningsgrad är bland de högsta i Sverige och den förhärskande vindriktningen från Bona Kemi:s tomt till Trelleborgs centrum.
GN anför att det beträffande villkor 4 bör föreskrivas att det skall finnas en reservanläggning. Han yrkar vidare att det skall föreskrivas villkor om att transporterna måste ske via E6 när denna är klar samt att fabriksbyggnaden skall vara certifierad enligt ISO 14001.
Bolaget motsätter sig yrkandet om att förordna sakkunnig för utredning bl.a. av säkerhetsavstånd samt bemöter förslagen på villkor m.m. och tillägger bl.a. följande. Lukten reduceras till ingen lukt alls genom 95 % reduktion, varför det inte behövs villkor om ytterligare reduktion. Bolaget avvisar villkor beträffande transporterna. Det kan i och för sig föreskrivas sådana beträffande de transporter bolaget har rådighet över, men det är omöjligt att kontrollera att de efterföljs. De har därmed inget värde eftersom fullföljd inte kan krävas i ett föreläggande. Det medför inte större risk om bolaget lagrar 30 ton än 5 ton farligt avfall inom verksamhetsområdet. Delströmmar av processavloppsvattnet uppkommer endast såsom det direkt avskiljbara kondensatet. Vad gäller övriga delar kan man inte säga att det finns skilda delströmmar, utan allt processavloppsvatten kommer att föras till en tank för efterbehandling i indunstningsanläggningen. Det kan finnas anledning att behandla vattnet i indunstningsanläggningen flera gånger och då finns det inget behov av delströmmar. Vidare har miljööverdomstolen beträffande anläggningen i Malmö uttalat sig att kvaliteten på avloppsvattnet skall betraktas i förbindelsepunkten (dom den 15 oktober 2002, mål nr 7540-01). Det är inte miljömässigt motiverat att ha dubbla katalysatorer uppvärmda genom eldning med naturgas. Bolaget har inte rådighet över en pågående kemisk reaktion. Villkor beträffande certifiering enligt ISO 14001 är obehövligt eftersom verksamheten faller under förordningen om verksamhetsutövares egenkontroll. Den katalytiska förbränningen måste vara minst 95 % för att ta bort luktstörningar. Det är möjligt att rena mer, varför bolaget medger att det uppställs villkor att reduktionen såsom riktvärde inte får understiga 96 %.
Den miljökonsekvensbeskrivning, som sökanden har upprättat i målet, får med de kompletteringar som har skett under målets handläggning anses uppfylla kraven på en sådan beskrivning enligt bestämmelserna i 6 kap.miljöbalken och skall därför godkännas. Som anges nedan anser miljödomstolen dock att utredningen såvitt gäller överföring av processvatten från Malmöanläggningen inte är tillräcklig.
Som framgår av redovisningen under rubriken Målets handläggning, har regeringen bedömt att anläggningen inte är av sådan art att regeringen skall pröva tillåtligheten. Den sökta verksamhetens tillåtlighet enligt miljöbalken skall därför prövas av miljödomstolen.
Bolaget har genomfört en utredning om alternativa lokaliseringar. Bolaget har under huvudförhandlingen kompletterat miljökonsekvensbeskrivningen genom att närmare förklara varför vissa alternativ valts bort; t.ex. den vikt bolaget fäster vid att lokala myndigheter har erfarenheter av den typ av anläggning som ansökan avser. Den redovisning som har gjorts beträffande alternativa lokaliseringar får, med de förklaringar som gjordes under huvudförhandlingen anses tillräcklig.
Det valda alternativet avser mark som enligt gällande detaljplan är avsedd för industriell verksamhet. Rekommenderat skyddsavstånd till närmaste bostadsbebyggelse från en anläggning som den sökta uppgår till 200 m. Det verkliga avståndet mellan anläggningen och bostäder är omkring 800 meter samt till en närbelägen skola till ca 1 000 meter. Skyddsavståndet i detta fall får enligt miljödomstolens bedömning anses väl tilltaget. Beträffande vägar för transporter och råvaror konstaterar miljödomstolen att anslutningen E6, Ringvägen och Hedvägen enligt Vägverkets planering och kommunens ambitioner skall vara klar inom några år och därefter medföra att transporterna inte behöver gå nära skolan eller befintlig bostadsbebyggelse.
Miljödomstolen finner att med de skyddsåtgärder och andra försiktighetsmått, som bolaget har åtagit sig för drift av den ansökta verksamheten, verksamheten går att förena med det som krävs för sådan verksamhet på nu aktuell plats. Miljödomstolen anser att bolaget på ett tillfredställande sätt uppfyller övriga krav i hänsynsreglerna i 2 kap.miljöbalken. Hinder möter inte heller mot hushållningsbestämmelserna i 3 kap. och 4 kap., eller ur planeringssynpunkt. Sammanfattningsvis anser miljödomstolen att den valda lokaliseringen får anses uppfylla miljöbalkens krav på en godtagbar lokalisering. Tillstånd skall därför lämnas till den sökta verksamheten.
Miljödomstolen konstaterar att beträffande utsläppen till luft, villkor 2 - 8 är remissmyndigheterna överens med bolaget vad gäller flertalet parametrar. Miljödomstolen anser att dessa villkor är skäliga. Miljödomstolen anser dock inte att det är motiverat att som skyddsåtgärd kräva dubbla katalysatorer. Det finns skäl för att föreskriva ett haverivillkor beträffande anläggningen. Anläggningens tillgänglighet bör dock hållas mycket hög genom att bolaget bedriver tillfredställande skötsel och underhåll, jfr kraven i 6 § förordningen (1998:901) om verksamhetsutövares egenkontroll. Miljödomstolen anser att ett villkor om 100 % tillgänglighet bör föreskrivas, dvs. någon reaktion får inte påbörjas om den katalytiska förbränningsanläggningen är ur funktion. Vidare bör kravet på reduktion av metylmetakrylat över den katalytiska förbränningen ställas något högre än sökandens åtagande.
Ett luktvillkor, villkor 9, bör fastställas enligt miljönämndens förslag.
Miljödomstolen konstaterar att bolaget har åtagit sig att förbehandla ej återanvändningsbara sköljvatten, kondensat, tvättvatten, vatten från tvättning av containrar, vilka sedan, om de uppfyller ABVA i Trelleborg, avleds till avloppsreningsverket. Utifrån de gjorda försöken i vaccumindunstare med efterföljande kolfiltersteg, har bolaget redovisat i ansökan att de därvid erhållna koncentraten kommer att hanteras som farligt avfall, även om de inte klassas som sådant.
Det avloppsvatten som kommer från verksamheten vid bolagets anläggning i Malmö, kan enligt miljödomstolens bedömning inte anses ha uppkommit i den verksamhet som nu prövas. Vad gäller behandling av avloppsvatten, från såväl Malmöanläggningen som den anläggning som nu prövas, kan konstateras att olika uppfattningar förekommer i målet rörande klassningen av vissa sköljvatten och kondensat. Länsstyrelsen anser bl.a. att det första sköljvattnet skall klassas som farligt avfall med EWC kod 080119, medan bolaget däremot anser att klassning skall ske enligt EWC kod 080120.
Klassningen utgår från de haltgränser som är angivna i bilaga 3 till avfallsförordningen (2001:1063). Miljödomstolen anser att utredningen inte ger underlag för att göra den bedömningen. Bolaget har trots invändningar i princip endast argumenterat och inte på ett godtagbart sätt visat att vattnet inte är att se som farligt avfall; t.ex. genom närmare analys av förekomst och halter av giftiga ämnen m.m. Klassningen av skölj- och tvättvatten samt kondensat från Malmöanläggningen bör därför närmare utredas av bolaget och klassningen därefter ske i samråd med tillsynsmyndigheten, för Trelleborgsanläggningen.
Processvatten som klassas som farligt avfall får inte behandlas i indunstningsanläggningen i Trelleborg. Sådan behandling kräver särskild tillståndsprövning. Dessa vatten skall tas om hand för slutlig destruktion hos tillåten mottagare av farligt avfall.
Utöver bestämmelser om processvattnet bör inga särskilda villkor föreskrivas beträffande vattenvårdsfrågor. Se dock närmare under delegerade frågor.
Av riksdagen fastställda miljömål ger ledning vid tillämpningen av miljöbalken avseende bedömningen av vad en hållbar utveckling innebär, se prop. 1997/98:45 s. 8. Riksdagen har sålunda antagit 15 miljökvalitetsmål till vilka ett antal delmål har kopplats. Bland de av riksdagen antagna delmålen under miljökvalitetsmålet En giftfri miljö, finns bl.a. följande som avser utfasning av särskilt farliga ämnen:
- cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantningsstörande ämnen senast år 2007 om varorna är avsedda att användas på ett sådant sätt att de kommer ut i kretsloppet
- nya organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerande så snart som möjligt, dock senast år 2005 övriga organiska ämnen som är mycket långlivade och mycket bioackumulerande senast år 2010
Dessa ämnen skall inte heller användas i produktionsprocesser om inte företaget kan visa att hälsa och miljö inte kan komma till skada.
Redan befintliga varor, som innehåller ämnen med ovanstående egenskaper(eller kvicksilver, kadmium och bly,)* skall hanteras på ett sådant sätt att ämnen inte läcker ut i miljön.
Delmålet avser ämnen som människan framställt eller utvunnit från naturen.
Delmålet avser även ämnen som ger upphov till ämnen med ovanstående egenskaper, inklusive de som bildats oavsiktligt.
Miljödomstolen gör följande bedömning.
Ovan redovisade miljömål påverkar bolagets framtida verksamhet vad gäller varor men ger även anledning att redan i samband med att en ny anläggning avses att startas, se över sådana kemikalier och dess effekter för omgivningen i samband med produktionsprocessen och senare. Bland de kemikalier, som bolaget har redovisat i ansökan och som miljödomstolen har att ta ställning till i denna dom, finns några som kan beröras av riksdagens ovan redovisade delmål till miljökvalitetsmålet En giftfri miljö, vilket i princip motsvarar det av länsstyrelsen redovisade föreslagna regionala miljömålet.
Utvecklingen av kemikalieanvändningen kan i och för sig följas genom redovisningen i den årliga miljörapporten. Som länsstyrelsen har angett prövar dock domstolen i denna dom verksamheten bl.a. i förhållande till den s.k. utbytesregeln i 2 kap. 6 § miljöbalken. Med tanke på att verksamheten vid anläggningen inte kommer att vara konstant vad gäller de kemikalier som används, samt med hänvisning till det ovan redovisade av riksdagen antagna delmålet, finns det anledning att ålägga bolaget att under en prövotid närmare utreda konsekvenserna av och förutsättningarna för ett utbyte av farliga kemikalier, i den mån de uppfyller nedan angivna definitioner, i enlighet med redovisade delmål.
Miljödomstolen erinrar om hur regeringen definierat de olika begreppen. Med mycket långlivade ämnen avses ämnen som har en halveringstid som är längre än 26 veckor i simuleringstest vid 20 o C. Med långlivade ämnen avses ämnen som har en halveringstid som är längre än 8 veckor i simuleringstest vid 20 o C.
Med mycket bioackumulerande ämnen avses ämnen som har en biokoncentrationsfaktor högra än 5000. Med bioackumulerande ämnen avses ämnen som har en biokoncentrationsfaktor högre än 2000.
De ämnen som omfattas av riktlinjerna om cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantningsstörande ämnen bör vara de ämnen som klassificeras med avseende dessa egenskaper inom kategori 1 eller 2 i EG-direktivet (67/548/EEG) om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen.
Vad gäller utbyte av kemikalier bör samtidigt noteras att domstolen prövar de av bolaget nu redovisade kemikalierna och att ändring av produktkemikalier under vissa förutsättningar kan komma att kräva särskild tillståndsprövning.
Miljödomstolen anser att de transporter som sker inom verksamhetsområdet får anses som en del av den miljöfarliga verksamhet som bedrivs där. Att det går att föreskriva om villkor för dessa transporter torde vara klart. Även transporters eventuella påverkan i närområdet av t.ex. buller eller vibrationer har redan i praxis enligt miljöskyddslagen (1969:387) i viss utsträckning gått att reglera inom ramen för ett tillstånd till miljöfarlig verksamhet, t.ex. vad gäller val av tillfartsväg och begränsningar i tid för användning av sådan. I specialmotiveringen till 1 kap. 1 § miljöbalken (prop. 1997/98:45 del 2 s. 8) anges att ett villkor för en miljöfarlig verksamhet som grundar sig på miljöskyddslagens bestämmelser endast kan avse olägenheterna, medan motsvarande villkor enligt balken kan avse vad som helst som gagnar en ekologiskt hållbar utveckling. Genom miljöbalken, 16 kap. 7 §, öppnas möjligheterna att ta hänsyn till andra verksamheter eller särskilda anläggningar som kan antas bli behövliga för att verksamheten skall kunna utnyttjas på ett ändamålsenligt sätt. I förarbetena (a. prop. s. 208) anges dock att vid tillståndsprövningen det måste göras en rimlig avgränsning av följdföretagen, så att endast följdföretag som har ett omedelbart samband med den tillståndsprövade verksamheten beaktas.
Ett särskilt problem i detta sammanhang är godstransporternas bidrag till regionala och globala miljöeffekter och möjligheterna att påverka dessa effekter. I likhet med länsstyrelsen anser miljödomstolen att utsläppen från transporterna till och från verksamheten har stor betydelse för miljön. Miljödomstolen anser vidare att det är möjligt att i ett beslut om tillstånd enligt miljöbalken i viss utsträckning föreskriva om villkor som även rör sådana frågor. Dessa transporter sker dock huvudsakligen utanför på avsevärt avstånd från anläggningens gränser, dessutom i olika led och kanske inom annat lands territorium. Transportörerna har många gånger ett eget självständigt ansvar, bl.a. enligt miljöbalken och arbetar kanske på uppdrag av annan huvudman.
Grundläggande vid formulering av villkor är vidare att tillståndshavaren måste kunna efterleva villkoret och på något sätt råda över frågan. Det är därför inte möjligt eller rimligt att i detalj föreskriva om villkor som rör transporter utanför industriområdet eller som annan huvudman ansvarar för. Det som bolaget kontrollerar är val av råvaruleverantör och de överväganden som i stora drag görs om hur råvaran skall forslas till anläggningen. Bolaget kontrollerar vidare sin upphandling av transporter och de val som träffas i samband med denna, sina egna transporter, och får även anses kontrollera transporter som i övrigt utförs genom den egna koncernen.
Miljödomstolen anser sammanfattningsvis att det bör föreskrivas ett villkor om en plan för transporterna med en ambitionsnivå beträffande hur transporter skall ske. Den planen bör innefatta såväl transporter inom som utom anläggningens område och såväl transporter som sker i egen regi som av t.ex. kunder. Planen bör fortlöpande revideras och lämnas in till tillsynsmyndigheten.
Miljödomstolen finner inte skäl att, enligt länsstyrelsens yrkande, föreskriva något villkor beträffande elanvändningen. Miljödomstolen anser inte heller att det finns skäl för att förordna sakkunnig i enlighet med Naturskyddsföreningens yrkande.
Det bör överlåtas åt tillsynsmyndigheten att föreskriva närmare villkor om säkerhetsdammens utformning, regler mm; indunstningsanläggningens utformning, utsläppsvillkor mm; om eventuella undantag från avledning av luft från lagertankar till rening samt beträffande kontroll av verksamheten.
Verkställighetsfördnande.
Miljödomstolen anser inte att det finns anledning att förordna om omedelbar verkställighet av domen.
Denna dom kan överklagas senast den 10 juli 2003.
Detta avgörande har beslutats av rådmannen Simon, ordförande, miljörådet Bailey samt de sakkunniga ledamöterna Bullock och Williams.