När en säljare har underlåtit att upplysa en köpare att en vara, som rekommenderades, inte var ägnnad för det ändamål som köparen hade angett för köpet, har varan ansetts felaktig och köparen berättigad att häva köpet (
16 § andra och tredje stycket konsumentköplagen
). Avgörande 1992-12-16; 92-0930
L köpte i augusti 1991 en kompaktkamera. Innan köpet klargjorde han för säljaren att han ville ha en kamera med vilken han kunde ta bra bilder på hans barn, gärna på kortare avstånd än 1,5 meter. Säljaren rekommenderade den kamera han sedan köpte. När han fått den första filmrullen framkallad visade det sig att barnen på bilderna hade röda ögon. När han klagade svarade säljbolaget att ögonen blir röda på kort tagna med blixt med kompaktkameror. L hävdade i sin anmälan att säljbolaget var skyldigt att informera om olika kamerors prestanda och att han aldrig köpt kameran om bolaget gett honom rådande fakta. L krävde därför hävning av köpet.
Säljbolaget bestred kravet och hävdade att fenomenet med röda ögon inte var ovanligt på kort tagna med kompaktkameror, men att det inte var något köprättsligt fel som bolaget ansvarade för.
I sitt beslut anförde nämnden följande:
Nämnden konstaterar inledningsvis att det inte synes finnas något tekniskt fel på kameran. Det är nämligen inte ovanligt att pupillerna blir röda på fotografier som tagits med kameror där blixten är riktad rakt fram.
Enligt 16 § andra stycket konsumentköplagen (1990:932) ska en vara emellertid vara ägnad för det särskilda ändamål för vilket köparen avsåg att varan skulle användas, om säljaren vid köpet måste ha insett detta särskilda ändamål och köparen haft rimlig anledning att förlita sig på säljarens sakkunskap och bedömning. Avviker varan från detta skall den anses felaktig. Enligt 16 § tredje stycket samma lag skall en vara vidare anses felaktig, om säljaren före köpet underlåtit att upplysa köparen om sådant förhållande rörande varans egenskaper eller användning som han kände till eller borde ha känt till och som köparen med fog kunde räkna med att bli upplyst om, under förutsättning att underlåtenheten kan antas ha inverkat på köpet.
I detta fall har L uppgivit att han vid två skilda tillfällen före köpet klargjort sina önskemål och därvid framfört att det avsedda ändamålet var att ta närbilder på hans barn. Vid båda tillfällena har bolaget rekommenderat den kamera som L senare köpte. Bolaget har inte gjort någon invändning mot L:s redogörelse i detta avseende. Nämnden finner inget skäl att ifrågasätta riktigheten i hans uppgifter, varför de ligger till grund för nämndens bedömning.
L har vid köpet förlitat sig på bolagets sakkunskap och bedömning när han angav ändamålet med köpet. Det ändamål som L uppgivit måste även anses inbegripa att närbilder skulle kunna tas med blixt utan att pupillerna blir röda på fotografierna eftersom närbilder ofta tas just i inomhusmiljö. Enligt nämndens mening borde bolaget insett detta särskilda ändamål. Av ingivna fotografier framgår att kameran inte varit ägnad för detta ändamål. Det framgår vidare av utredningen att bolaget kände till kamerans egenskaper vid fotografering med blixt. Bolaget borde ha informerat L om dessa egenskaper. Denna underlåtenhet att informera kan antas ha inverkat på köpet.
Med hänvisning till vad som således framkommit skall kameran enligt ovan angivna regler i konsumentköplagen anses vara behäftad med fel. Eftersom felet är av väsentlig betydelse för L har han rätt att häva köpet. Bolaget bör därför återbetala köpeskillingen i utbyte mot det tillgodokvitto L erhållit.