Tillstånd enligt miljöskyddslagen till tillverkning av livsmedel av spannmålsprodukter-----Miljööverdomstolen fastställde villkor i tillstånd som innebar att byggnader som uppförs eller ändras inom ett verksamhetsområde får överstiga höjden 25 meter endast om detta inte medför utökad skuggverkan av omkringliggande bostadsfastigheter kl. 12-19 under tiden 15 april - 15 september.
ÖVERKLAGAT AVGÖRANDE
Miljööverdomstolen, som avslår LE och medparters yrkande om undanröjande av miljödomstolens dom och återförvisning av målet till länsstyrelsen, fastställer miljödomstolens domslut.
LE och medparter har yrkat i första hand att Miljööverdomstolen undanröjer miljödomstolens dom och återförvisar målet till länsstyrelsen för ny handläggning eftersom samråd inte har skett i enlighet med miljöskyddslagens bestämmelser. De har i andra hand yrkat att villkoren för Kungsörnens tillstånd ändras på följande sätt:
1. Villkorspunkten 2 skall ändras på så sätt att bullernivån vid bostäder inte får överskrida 30 dB(A).
2. Villkorspunkten 3 avseende damning skall skärpas.
3. Villkor skall meddelas för att begränsa TV-störningar.
4. Villkorspunkten 6 avseende skuggning skall ändras till att gälla skuggverkan av bostadsfastigheter under tiden 15 februari - 15 oktober.
Kungsörnen Aktiebolag (Kungsörnen) har yrkat att Miljööverdomstolen med ändring av miljödomstolens dom fastställer att buller från förändringar eller nytillkomna anläggningsdelar utförda efter den 18 april 1996 och senast den 1 mars 2000, uppmätta separat från den övriga anläggningen, inte överskrider en ekvivalent bullernivå om
45 dB(A) övrig tid.
Part har bestritt motparts ändringsyrkande.
Miljööverdomstolen har, efter att ha hållit syn på Kungsörnens anläggningar i Järna den 15 augusti 2000 med början kl. 18.00, avgjort målet utan huvudförhandling med stöd av 23 kap. 6 § första stycket första meningen miljöbalken.
LE och medparter har i huvudsak åberopat samma omständigheter som vid miljödomstolen samt förklarat att perioden 15 februari - 15 oktober är den tid på året då Kungsörnens byggnader skuggar fastigheterna i kvarteret Kyrktornet.
Kungsörnen har anfört följande.
En sänkning av bullerkraven till den nivå som motparterna yrkar skulle innebära att det vore omöjligt att alls bedriva verksamheten. Kungsörnen har bedrivit och utvecklat sin verksamhet på fastigheten sedan 1960-talet. All utbyggnad och alla förändringar har skett med vederbörliga tillstånd. Det vore därför orimligt att i ett slag och i grunden förändra förutsättningarna för verksamheten på det sätt klagandena begär. De flesta klagande måste dessutom ha varit medvetna om verksamhetens existens när de flyttade till området. Med den ändring som Kungsörnen begär får de meddelade bullervillkoren anses vara en rimlig avvägning mellan de olika intressen som föreligger. Härutöver vill Kungsörnen framhålla att klagandenas omgivning har andra och mer bulleralstrande källor som t.ex. fjärrvärmeverket och tågtrafiken på stambanan. Sänkta gränsvärden för Kungsörnen skulle inte medföra någon förbättring för klagandena så länge som de övriga bullerkällorna tillåts ha högre gränsvärden. De gränsvärden som miljödomstolen angett är således rimliga med hänsyn tagen till omgivningen.
Det bestrids att motparternas bostäder skuggas av Kungsörnens byggnader under perioderna 15 februari - 14 april respektive 16 september - 15 oktober. Den skugga som faller över bostäderna och som härrör från Kungsörnens byggnader under den del av dygnet som är angiven i miljödomstolens dom, orsakas under sommarhalvåret endast av det befintliga tornet. Skuggningen är praktiskt sett således ytterligt begränsad. I frågan om skuggning åberopas en skuggstudie som utarbetats av Berg Arkitektkontor på uppdrag av Kungsörnen.
För att praktiskt kunna efterleva de krav på bullernivåer som miljödomstolen föreskrivit måste det anges att bullernivåerna för förändringar och nytillkomna delar i anläggningen mäts separat, dvs. när den övriga anläggningen inte alstrar något ljud. Domen bör därför i denna del ange att de angivna bullernivåerna skall avse uppmätt ljud när den övriga anläggningen inte är i drift.
Åberopade solstudier har utförts för att visa utökad skuggning på grannfastigheterna om byggnadshöjden skulle ökas från 25 till 35 meter. Studierna har gjorts för klockslagen 17.00, 18.00 och 19.00 under den ljusa delen av året. Skuggutbredningen borde även ha studerats för senare klockslag eftersom sen kvällssol normalt uppfattas som mycket värdefull för användningen av uteplats och trädgård. Skuggstudierna borde dessutom ha omfattat årstiderna höst, vinter och vår eftersom solinfall i bostadsrum under den mörka delen av året också är en viktig faktor för den upplevda boendekvaliteten.
Naturvårdsverket anser att de avvägningar som gjorts och de beslut som fattats av miljödomstolen är rimliga och i överensstämmelse med miljöskyddslagens tillåtlighetsregler. Överklagandena bör således avslås.
Naturvårdsverket vill i frågan om buller tillägga att verket inte kan se att Kungsörnens förslag på villkorsformulering för förändringar och nytillkommande delar skulle innebära någon faktisk ändring med avseende på vilka verksamhetsdelar som omfattas av de aktuella begränsningsvärdena, jämfört med formuleringen i miljödomstolens dom. Bolagets formulering innehåller således endast ett förtydligande i detta avseende, vilket Naturvårdsverket i och för sig kan acceptera. Exakt när och hur bullret från nytillkommande delar skall uppmätas separat från övrig verksamhet behöver enligt Naturvårdsverket inte preciseras i villkor, vilket enligt verkets tolkning inte heller görs genom bolagets villkorsförslag.
Länsstyrelsen anser att samråd enligt 12 a § miljöskyddslagen har hållits på ett sätt som inte strider mot vad som föreskrivs i lagen. Dessutom har Kungsörnen följt länsstyrelsens råd vid församrådet att i Länstidningen Södertälje meddela att bolaget avser att söka tillstånd enligt miljöskyddslagen. Denna upplysning till allmänheten, med möjlighet att ringa till Kungsörnen för ytterligare information, infördes i god tid innan ansökan inkom till länsstyrelsen den 18 april 1996.
Länsstyrelsen anser att skuggningen från de befintliga industribyggnaderna på närliggande bostadsfastigheter är mer omfattande än vad som borde tålas. Att av miljöskyddshänsyn gå så långt att av den anledningen föreskriva att skuggningen skall minska, dvs. att riva industribyggnader, är inte skäligt. Någon ytterligare skuggning av bostadsfastigheterna bör inte tillåtas. En sådan begränsning av Kungsörnens byggrätt behöver inte medföra att utvecklingen av industriverksamheten omöjliggörs. Ändringar av byggnader och verksamheter kan därmed komma att begränsas i förhållande till vad som har tillåtits i nu gällande plan från år 1978. En sådan begränsning anser länsstyrelsen är en motiverad miljöskyddsåtgärd enligt 5 § miljöskyddslagen mot bakgrund av att planbestämmelserna inte längre innehåller 1971 års reglering om sundhet och trevnad i omgivningen.
Det tillägg till bullervillkoret som Kungsörnen föreslår kan uppfattas som en precisering av hur kontrollen skall utföras. Hur kontrollen utförs bör inte föreskrivas i villkor utan i ett fristående kontrollprogram. Kontrollen måste ske med någon form av mätningar men det är inte uttömmande. Någon form av beräkning behöver också ingå i kontrollen. Länsstyrelsen anser därför att det inte är klargörande med det tillägg Kungsörnen föreslår. Villkorspunkten 2 bör därför inte ändras.
Miljö- och stadsbyggnadsnämnden anser att det med hänvisning till Kungsörnens överklagande är önskvärt med ett förtydligande av bullervillkoret. Nämnden anser att skuggning av bostadsfastigheter skall undvikas så långt det är möjligt och har därmed inte något att invända mot miljödomstolens dom.
Miljööverdomstolen gör i denna del samma bedömning som miljödomstolen. Det kan alltså inte anses ha förekommit sådana brister beträffande samrådet att det finns anledning att undanröja miljödomstolens dom och återförvisa målet till länsstyrelsen.
Sedan miljödomstolen meddelade sin dom har regeringen i ett beslut den 11 november 1999 upphävt byggnadsnämndens i Södertälje kommun beslut den 15 december 1993 att anta en ny detaljplan för del av kvarteret Industrin i Järna där Kungsörnen bedriver sin verksamhet. Regeringsbeslutet ändrar inte förutsättningarna för den nu aktuella prövningen. Bedömningen av vilka villkor som behövs för Kungsörnens verksamhet skall som tidigare ske med hänsyn tagen till den detaljplan för området som fastställdes den 5 januari 1978.
Av länsstyrelsens tillståndsbeslut framgår att bolaget skall sända in ett förslag till kontrollprogram till tillsynsmyndigheten. Av kontrollprogrammet skall bl.a. framgå hur kontrollen av bullret skall utföras. Någon anledning att i villkoret angående bullernivåer närmare ange hur bullret skall kontrolleras föreligger därför inte. Kungsörnens överklagande skall således inte bifallas.
LE och medparter har påtalat att halvtimmesvisa ljudstarka bankningar på godsvagnar och lastbilar förekommer utomhus vid Kungsörnens anläggningar förhållandevis ofta sent på kvällen. Redan de av miljödomstolen föreskrivna bullervillkoren torde emellertid, enligt Miljööverdomstolen, innebära att sådan verksamhet i vart fall inte är tillåten efter kl. 22.00. Med beaktande härav och av vad som i övrigt framkommit i målet finner Miljööverdomstolen inte skäl att skärpa bullervillkoren.
Miljööverdomstolen gör i dessa delar samma bedömning som miljödomstolen.
Vad som förekommit i Miljööverdomstolen föranleder inte ändring av det föreskrivna villkoret angående skuggning. Det bör emellertid noteras att uttrycket "utökad skuggverkan" i villkoret syftar såväl på den beskuggade ytan som tiden för beskuggningen; både en bredare skugga och en skugga som går längre in på fastigheten innefattar en utökad skuggverkan.
Av det anförda följer att miljödomstolens domslut skall fastställas.
Domen får enligt 23 kap. 8 § miljöbalken inte överklagas.
I avgörandet har deltagit hovrättslagmannen Bond, hovrättsrådet Bell, referent, miljörådet Dean och hovrättsassessorn Parker. Enhälligt.
Tillstånd enligt miljöskyddslagen (1969:387) till tillverkning av livsmedel av spannmålsprodukter m.m. (SNI-kod 15) i Järna, Södertälje kommun
1. Yrkandet om vilandeförklaring lämnas utan bifall.
2. Med ändring av länsstyrelsens beslut förordnar miljödomstolen att villkorspunkten 2 skall ha följande lydelse.
Buller från anläggningen skall efter den 1 januari 1999 begränsas så att den ekvivalenta bullernivån som riktvärde vid bostäder inte överskrider 55 dB(A) dagtid kl 07-18 under vardagar
Buller från de delar av anläggningen som tillkommer eller ändras efter den 18 april 1996 skall efter den 1 mars 2000 begränsas så att den ekvivalenta bullernivån som riktvärde vid bostäder inte överskrider
Då ljudet innehåller hörbara tonkomponenter eller ofta återkommande impulsljud gäller för den ekvivalenta ljudnivån 5 dB(A) lägre värde. Den momentana ljudnivån från verksamheten under nattetid får vid bostäder vara högst 55 dB(A).
3. Utöver de villkor som länsstyrelsen har fastställt meddelar miljödomstolen följande villkor.
6. Byggnader som uppförs eller ändras får överstiga höjden 25 meter över mark endast om detta inte medför en utökad skuggverkan av omkringliggande bostadsfastigheter mellan kl. 12.00 - 19.00 under tiden 15 april - 15 september.
4. Miljödomstolen avslår överklagandena i övrigt.
Kungsörnen AB (bolaget) bedriver livsmedelsproduktion på kvarteret Industrin inom Tälleby Industriområde, för vilket gäller detaljplan fastställd den 22 juni 1971. Enligt planbestämmelserna får området användas endast för industri. För den del av området där bolagets verksamhet bedrivs gäller ändringar genomförda den 5 januari 1978, genom vilka 1971 års planbestämmelser "om olägenheter med hänsyn till sundhet, brandsäkerhet och trevnad" togs bort. Några planbestämmelser som reglerar störningar från industriområdet till närliggande bostadsområde finns inte.
Befintliga industribyggnader är i vissa delar högre än vad som tillåts i planen men byggnadsnämnden har genom dispensförfarande tillåtit uppförande av de högre byggnadersom behövs för bolagets produktion. Byggnadsnämnden beslöt den 15 december 1993 att anta en ny detaljplan för kvarteret Industrin, innebärande ökad byggrätt och höjning avhögsta tillåten byggnadshöjd. Detta beslut överklagades och någon ny detaljplan har intevunnit laga kraft.
Verksamheten etablerades på 1960-talet och har sedan dess ständigt expanderat. Den är inte tillståndspliktig och har inte tidigare tillståndsprövats. Bolaget har 1996 frivilligt ansökt om tillstånd enligt miljöskyddslagen för verksamheten.
I anläggningen i Järna tillverkar bolaget livsmedel genom förädling av spannmålsprodukter. Av tillståndsansökan framgår bl.a. följande.
Den möjliga tillverkningskapaciteten för anläggningen inklusive ny tillbyggnad ligger på ca 115 000 ton/år, jämfört med de 65 000 ton som utnyttjades vid tiden för ansökan. Uppdelningen per tillverkningsenhet är följande.
Mixfabriken ca 3 000 ton/år Frukostfabriken (inkl.
I grynkvarnen produceras gryn och i mixfabriken produceras kakmix och cornflakes. Vid tillverkningen av flingor (bl.a. cornflakes) ingår rostning i hög lufttemperatur vilket ger upphov till viss lukt. Den nya fabriken för Startprodukter (frukostflingor) blev klar för produktion under juli 1996. Vid fabriken blandas spannmålsflingor med en sockerslurry och rostas vid hög temperatur. Avfallet vid anläggningarna mals ner till foder.
I beslut den 28 april 1998 lämnade Länsstyrelsen i Stockholms län bolaget tillstånd enligt miljöskyddslagen att i kvarteret Industrin, Tälleby Industriområde i Järna, Södertälje kommun, producera pasta, gryn, mix och frukostprodukter till en sammanlagd mängd av 115 000 ton per år. För tillståndet meddelades följande för detta mål aktuella villkor.
1. Om inte annat följer av övriga villkor skall verksamheten, inklusive åtgärder för att begränsa vatten och luftföroreningar samt andra störningar i omgivningen, bedrivas i huvudsaklig överensstämmelse med vad sökanden i ansökningshandlingarna och i övrigt i ärendet angett eller åtagit sig.
2. Buller från anläggningen skall efter den 1 januari 1999 begränsas så att den ekvivalenta bullernivån som riktvärde vid bostäder inte överskrider 55 dB(A)
Då ljudet innehåller hörbara tonkomponenter eller ofta återkommande impulsljud gäller för den ekvivalenta ljudnivån 5 dB(A) lägre värde. Den momentana ljudnivån från verksamheten under nattetid får vid bostäder vara högst 55 dB(A).
Spridning av damm från mottagning och utlastning av produkter får efter i juli 1999 .endast ske inomhus och med stängda in- och utfartsportar. Evakuerad dammhaltig luft får vid utsläpp till omgivningen innehålla högst 10 mg stoft per m3 luft . . . "
Länsstyrelsen förordnade att beslutet skulle gälla med omedelbar verkan.
Av länsstyrelsens motivering framgår bl.a. följande.
'Verksamheten ger upphov till buller dels från maskiner i byggnaderna och fläktar på tak dels från arbetsmoment vid transport, lastning och lossning av produkter. Bullret har sedan lång tid varit störande vid näraliggande bostäder. Nuvarande produktion omfattar ca 65 000 ton/ år och bolaget har ansökt om produktion om 115 000 ton, en ökning med 75-80%. Den ökade produktionen kommer att innebära ökning av sådana produkter vars tillverkning ger upphov till buller. Huvudsakligen kommer produktionsökningen att kunna göras med befintliga maskiner genom att öka driftstiden på dem. Det kommer att innebära att driften kommer att också vid behov förläggas till kvällar, nätter och helgdagar då det för närvarande endast undantagsvis förekommer produktion.
Bolaget har gjort ingående utredning av vilka bullerkällor som finns och vilka som bör prioriteras när det gäller åtgärder för att minska bulleremissionerna. Hur bullret skall minskas vid olika källor framgår inte. Utredningen visar dock en målsättning hur mycket 12 utpekade bullerkällor bör dämpas för att bolagets totala bulleremission skall vara högst 45 dB(A) vid näraliggande bostäder.
Med nuvarande produktion vid Kungsörnen finns en markant högre bullernivå vid närmaste bostäder (45-50 dB(A) under måndag - fredag än under lördag-söndag (35 +/- 5 dB(A). Under alla veckans dygn finns en dygnsvariation med högre värden under dagen än under natten. Utredningen visar också att bullernivån endast från Kungsörnen är upp till 5 dB högre under dagtid än under natten.
Det är uppenbart att den ökade produktionsmängd bolaget ansöker om kommer att ta en längre produktionstid i anspråk och att den kan medföra ökat buller. Särskilt kommer bullret att öka under kvälls- och nattetid då bullret redan nu ligger nära eller över vad som kan accepteras. Produktionsökningen förutsätter därför att bolaget vidtar åtgärder för att begränsa bullret . . .
Förutom den fysikaliskt mätbara bullerstörningen kan det finnas en psykisk störning betingad av att de närboende sedan tjugo år klagat på störningar. Den psykiska immisionen gör att närboende får anses känsligare än annars kunde förväntas och det bör föranleda strängare villkor än vad som annars vore motiverat . . . Vid den offentliga sammanträdet framkom synpunkter på vissa impulsljud från urlastning av järnvägsvagnar och bulkbilar. För denna typ av buller som är återkommande vid lossning bör gälla 5 dB(A) lägre ekvivalent värde än den ekvivalenta ljudnivån..,.bedömning av bullret från industrierna i området . . .
Bolaget har åtgärdat den dominerande orsaken till spridning av damm som var utlastning av kli. Genom inbyggnad av utlastningen så att heta fordonet finns i slutet utrymme och dammbemängd luft filtreras genom slangfilter har damning begränsats. Mottagning av spannmål ger också upphov till damning . . .
En del av de byggnader som redan uppförts inom industriområdet har sådan höjd och placering att de skuggar vissa av de näraliggande bostadsfastigheterna och deras trädgårdar. I juni då solen står högt skuggas endast någon fastighet från kl 19 och senare. På våren och hösten med lägre solstånd berörs flera fastigheter och skuggningen kommer tidigare på eftermiddagen. Skuggning från exempelvis industrifastigheter är annan sådan störning som avses i 1 § miljöskyddslagen. Störningen som sådan kan inte bedömas som ringa utan den bör tvärtom beaktas. Om utökad produktion kommer att medföra att industribyggnaderna blir större finns risk att skuggningen kommer att beröra flera bostäder under längre tid av eftermiddagen och kvällen . . .
Tillstånd enligt miljöskyddslagen får inte strida mot föreskrifter i detaljplan men det är möjligt att med miljöskyddslagen vara strängare än vad som eventuellt finns reglerat i planbestämmelser eller att reglera sådana miljöstörningar som inte reglerats i planbestämmelser. Föreskrifter med stöd av miljöskyddslagen kan således innebära att en miljöstörande verksamhet får vidkännas begränsningar i förhållande till vad som tillåts i detaljplan.
Länsstyrelsen gör likväl den bedömningen att den störning av bostadsfastigheterna, genom skuggning av industribyggnaderna, inte kan regleras i villkor enligt miljöskyddslagen i denna prövning...."
Länsstyrelsens beslut har av LE, för egen del och i egenskap av ombud för LP, YL, GM, S S, CSF, ML, FH, MM, LP och JM, samt av IP överklagats till Koncessionsnämnden för miljöskydd som överlämnat ärendet till miljödomstolen.
LE yrkar i första hand att miljödomstolen avvaktar med prövningen, och vilandeförklarar målet, till dess att regeringen har meddelat ett avgörande i planfrågan. I andra hand yrkar han att miljödomstolen undanröjer länsstyrelsens beslut och återförvisar det för förnyad handläggning med anledning av att samråd inte hållits på sätt som är föreskrivet i miljöskyddslagen.
LE och IP ifrågasätter att tillstånd meddelas för verksamheten och yrkar att bullervillkoret begränsas till att inte medge överskridande av värdet 30 dB vid närliggande bostäder, att villkoret mot damning skärps och att villkor meddelas för att begränsa TV-störningar och skuggning av närliggande bostäder. De åberopar till stöd för sin talan innehållet i ett flertal skrivelser, bl.a. i ,planärenden gällande området. Som grund för sin talan anför de huvudsakligen följande.
Trots att de boende redan mår psykiskt dåligt av den av damm, buller och skuggningar totalt förstörda boendemiljön, och då Kungsörnen uttalat att man inte tänker vidta fler åtgärder för att begränsa störningarna, ges tillstånd till att ytterligare försämra boendemiljön. De boende har sedan 1978 klagat på störningarna av buller, damning, skuggning och störning av TV-mottagning. Samtliga olägenheter som de boende befarade skulle inträffa genom planändringen 1978 har inträffat och olägenheterna har inte åtgärdats. De boende presenterade 1977-78 för Kungsörnens platschef ett förslag till alternativ placering av byggnaden för att eliminera de befarade olägenheterna. Förslaget förkastades dock med motiveringen sämre produktionsflöde och tidsbrist. I stället föreslog Kungsörnen en ekonomisk uppgörelse. Två av fastigheterna var föremål för inlösen. Vid ett senare möte meddelade Kungsörnen att ingen inlösen kunde komma i fråga. Dagen efter meddelades att någon ekonomisk gottgörelse inte skulle ske.
Länsstyrelsen i Stockholms län anser att det inte framkommit något nytt i sak i överklagandet och anför bl.a. följande.
De klagandes synpunkter har framförts tidigare under ärendets hantering, utom störningarnas påverkan på de boendes psykiska välbefinnande. Länsstyrelsen har dock beaktat denna aspekt i sin bedömning av bullerstörningar.
Vad gäller TV-störningar står visserligen endast nämnt störning i radiomottagningsapparat i miljöskyddslagens 1 §. Länsstyrelsen har dock gjort bedömningen att mottagning av TV-signaler är av så lika art att sådan mottagning skall bedömas på samma sätt som mottagning av radiosignaler. Störningar av mottagning av TV-signaler kan således inte regleras med miljöskyddslagen.
Vad gäller den skugga som uppkommer av industrifastigheten är bedömningen inte självklar. Länsstyrelsen överlåter till Koncessionsnämnden att avgöra huruvida villkor för skuggningens omfattning kan föreskrivas med stöd av miljöskyddslagen. Naturvårdsverket har beretts tillfälle att yttra sig i målet men har inte avhörts.
Boverket har avstått från att lämna yttrande i målet.
Södertälje kommun och Miljö- och stadsbyggnadsnämnden i Södertälje kommun anför bl.a. följande.
De framförda besvären vad gäller butler och damm har reglerats i villkoren. Bullervillkoret har preciserats så att något utrymme för osäkerhetsmarginal inte bör finnas.
Vad gäller skuggning från industribyggnaderna har Miljönämnden gjort bedömningen att den i den överklagade detaljplanen från 1993 för byggnader maximalt tillåtna byggnadshöjden ej får överskridas. Koncessionsnämnden bör avgöra om villkor för skuggningens omfattning kan regleras med stöd av miljöskyddslagen.
Kungsörnen anför huvudsakligen att åtgärder har vidtagits så att samtliga villkor i Länsstyrelsens tillstånd av den 28 april 1998 kommer att upprätthållas och att mätningar visar att Startfabriken inte tillför något buller. Skuggfrågan skall avgöras vid framtagandet av planbestämmelser och meddelande av bygglov. Det är viktigt för verksamhetens fortsatta utveckling i Järna att det ges utrymme för expansion.
LE och IP har beretts tillfälle att bemöta myndigheternas och bolagets synpunkter. LE har i bemötande vidhållit sin talan.
Miljödomstolen har företagit syn i målet. Kungsörnen har dessutom den 15 mars 1999 redovisat i dag befintliga bygghöjder i skiss uttryckt som mätuppgift över havet. Av 1 och 2 §§ lagen (1998: 811) om införande av miljöbalken framgår att miljöskyddslagen upphävts och ersatts av miljöbalken den 1 januari 1999. Enligt 6 § samma lag skall ärenden som inletts före miljöbalkens ikraftträdande handläggas och bedömas enligt äldre bestämmelser. I överklagade ärenden som inletts före miljöbalkens ikraftträdande skall miljödomstolen tillämpa bestämmelserna i miljöbalken i fråga om förfarandet.
Plan- och bygglagen gäller parallellt med miljöskyddslagen. Ett tillstånd får dock enligt 4a § miljöskyddslagen inte meddelas i strid mot detaljplan eller områdesbestämmelser. Miljödomstolen är inte förhindrad att pröva tillståndsfrågan trots att detaljplanen från 1993 har överklagats. Miljödomstolen finner inte skäl att vilandeförklara målet. LEs yrkande om att vilandeförklara målet i avvaktan på att planärendet avgörs skall därför avslås.
En tillståndsansökan skall enligt 12 a § miljöskyddslagen föregås av att sökanden, på lämpligt sätt och i skälig omfattning, samråder med de statliga och kommunala myndigheter, organisationer och enskilda som kan ha ett intresse i saken. I tillståndsmyndighetens skyldighet att sörja för en fullständig utredning av ärendet ingår att se till att samrådsplikten iakttas. Av motiven (prop.1980/81:92 sid 66) till denna paragraf framgår följande.
"Avgörande för hur omfattande samrådet som behövs i varje enskilt fall och sättet för detta måste vara de konsekvenser för omgivningen som den aktuella verksamheten kan befaras medföra. Betydelse bör också tillmätas vad som är känt om inställningen till den planerade verksamheten hos sakägare och allmänhet. Behovet av samråd kommer följaktligen att variera högst avsevärt med hänsyn till den planerade verksamhetens art och närmare utformning. Det kan förutsättas att kravet på mera omfattande samrådsåtgärder föreligger främst i fråga om de slag av miljöfarliga verksamheter som skall prövas av Koncessionsnämnden. Särskilt gäller detta vid en nyetablering av en verksamhet eller ifråga om verksamhet med stora störningar eller där man är osäker på störningarnas karaktär eller omfattning. Beträffande de slag av miljöfarlig verksamhet som skall tillståndsprövas av länsstyrelserna torde generellt sett behovet av samrådsåtgärder under förberedelseskedet inte vara lika långtgående. Det kan förutses att det kommer att föreligga ett förhållandevis stort antal fall där störningarna framstår som så beskedliga att det knappast är motiverat med ett förberedande samråd utöver kontakt med länsstyrelsen eller Naturvårdsverket. Allmänhetens skäliga intresse av information och inflytande kan i dessa fall som regel tillgodoses genom åtgärder under prövningsförfarandet enligt 14 § miljöskyddslagen. Föreligger en sakägaropinion mot den planerade verksamheten, bör detta emellertid vara en omständighet som motiverar samråd med sakägarna före prövningen."
Av handlingarna framgår att samråd har hållits med länsstyrelsen och den kommunala miljöförvaltningen den 10 november 1995. De närboende deltog inte vid detta tillfälle. Ansökan inkom den 18 april 1996 och LE fick i juli 1996 tillfälle att yttra sig över ansökan. Ett offentligt möte hölls den 26 juni 1997. Bolagets planer på att utöka verksamheten kom dock till de klagandes kännedom redan 1993 genom förslaget till ändring av detaljplanen för industriområdet.
Avsikten med samrådet är att de som kan komma att beröras av verksamheten så tidigt som möjligt skall få kännedom om planerna. Av betydelse är också att verksamhetsutövaren får tillfälle att ta del av de kringboendes synpunkter i god tid. Om närboende getts tillfälle att ta del av någon typ av information innan ansökan gavs in till tillståndsmyndigheten, har detta i allmänhet i praxis accepterats som en tillräcklig åtgärd för att samrådsplikten skall anses vara uppfylld. I detta fall var det känt att motståndet mot en utökning av verksamheten var stort bland de boende. Samråd med de boende borde därför ha skett innan ansökan gavs in. Miljödomstolen anser emellertid inte att det under redovisade förhållanden, då de boende i planärendet yttrat sig över den planerade utökningen av verksamheten, finns anledning att på grund härav upphäva länsstyrelsens beslut. Yrkandet om avvisning med anledning av att samråd ej hållits med närboende skall därför avslås.
Miljöskyddslagen är enligt dess 1 § tillämplig på bl.a. användning av mark, byggnad eller anläggning på sätt som kan medföra störning för omgivningen genom luftförorening, buller eller annat sådant, om störningen inte är helt tillfällig. Lagen är enligt samma paragraf inte tillämplig i fråga om störning i radiomottagningsapparat, vilket får anses inkludera mottagning av radiovågor i TV-apparat. Yrkandet om begränsning av TV-störningar kan därför inte vinna bifall.
Enligt 2 § miljöskyddslagen gäller för miljöfarlig verksamhet utöver bestämmelserna i denna lag vad som föreskrivs i byggnadslagstiftning eller annan lagstiftning. Enligt 4 § miljöskyddslagen skall för miljöfarlig verksamhet väljas sådan plats att ändamålet kan vinnas med minsta intrång och olägenhet utan oskälig kostnad. Av 5 § miljöskyddslagen följer att den som utövar eller ämnar utöva miljöfarlig verksamhet skall vidta de skyddsåtgärder, tåla den begränsning av verksamheten och iaktta de försiktighetsmått i övrigt som skäligen kan fordras för att förebygga eller avhjälpa olägenhet. Omfattningen av åliggandena bedöms med utgångspunkt i vad som är tekniskt möjligt vid verksamhet av det slag som är i fråga och med beaktande av såväl allmänna som enskilda intressen. Vid avvägningen mellan olika intressen skall särskild hänsyn tas till å ena sidan beskaffenheten av det område som kan bli utsatt för störning och betydelsen av störningens verkningar, å andra sidan nyttan av verksamheten samt kostnaden för skyddsåtgärd och den ekonomiska verkan i övrigt av försiktighetsmått som kommer i fråga.
Miljödomstolen gör inte någon annan bedömning än länsstyrelsen i denna del. Yrkandet om skärpning i fråga om damning skall därför avslås.
Även om det i Naturvårdsverkets riktlinjer för externt industribuller görs skillnad mellan befintlig och ny industri bör enligt riktlinjerna målsättningen vara att för befintlig industri på sikt nå ned till värdena för ny industri. Sistnämnda värden bör också tillämpas för befintlig industri när det är tekniskt och ekonomiskt möjligt att nå ned till dessa värden. Vid utbyggnad av en befintlig industri bör utbyggnaden enligt riktlinjerna inte få medföra en höjning av den totala ljudnivån (se bl.a. Koncessionsnämndens beslut B 183/97 och B 178/91). Behovet och omfattningen av skyddsåtgärder skall bedömas med utgångspunkt från bestämmelsen i 5 § miljöskyddslagen. Naturvårdsverkets riktlinjer är endast ett hjälpmedel vid denna prövning. Bolaget har angett att den nya verksamheten vid Startfabriken inte tillför något buller och att svårigheten med att sänka bullret från verksamheten gäller de befintliga anläggningarna. Miljödomstolen bedömer att det föreligger möjligheter att beträffande nyanläggningar och ny utrustning uppnå riktlinjerna för nyetablering och att det är skäligt att i villkor föreskriva att dessa riktvärden skall uppnås för de delar av anläggningen som tillkommer, genom installation av utrustning och på annat sätt, efter den 18 april 1996 då ansökan lämnades in till länsstyrelsen. Med hänvisning till vad bolaget anfört finner miljödomstolen att det är skäligt att föreskriva att dessa riktlinjer skall vara uppfyllda senast den 1 mars 2000. Bullervillkoret skall därför skärpas i enlighet därmed, i form av ett tillägg till länsstyrelsens beslut (villkorspunkten 2, andra stycket).
Boverket har i det överklagade planärendet till regeringen avgett yttrande, som åberopats i målet. Boverket anför i yttrandet bl.a. följande.
Den kumulativa effekten av de upprepade förändringarna av detaljplanen för Kungsörnens fabriksområde är inte acceptabel för de boende i kvarteret Kyrktornet. När bostäderna uppfördes och fram till 1960-talet kunde inte förutses att de senare skulle få en mycket stor, 35 meter hög, fabriksanläggning till närmaste granne. Den kraftigt ökade byggrätten inom industriområdet påverkar de klagandes fastigheter negativt genom den i väster, närbelägna, höga byggnadsvolymens skuggverkan och mäktighet i förhållande till bostäderna. Byggrätten för industrin har genom flera på varandra följande detaljplaner successivt utökats. Gränsen för vad de omkringboende kan anses behöva tåla tangerades genom antagande av nu gällande detaljplan. Att öka byggrätten i plan och höjd medför att denna gräns överskrids.
Plan- och bygglagen gäller, som tidigare nämnts, parallellt med miljöskyddslagen. Planenlighet är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för att verksamheten skall få tillstånd enligt miljöskyddslagen. I planen kan meddelas bestämmelser om högsta tillåtna värden för störningar genom t.ex. buller och ljus eller annat sådant som prövas enligt miljöskyddslagen. Ett tillstånd får dock enligt 4 a § miljöskyddslagen inte meddelas i strid mot detaljplan eller områdesbestämmelser. Om en detaljplan innehåller bestämmelser med en högsta tillåten störningsnivå får alltså tillstånd enligt miljöskyddslagen inte lämnas till verksamhet som orsakar störningar över denna nivå. Däremot är det möjligt att bestämma villkor som är strängare än vad som är tillåtet enligt planbestämmelserna eller att neka tillstånd till en verksamhet som är tillåtlig enligt planbestämmelserna. Det är också möjligt att med stöd av miljöskyddslagen föreskriva i villkor att byggnader och anläggningar skall utformas på visst sätt, trots att detta även regleras av plan- och bygglagen (exempelvis avloppsanläggningars utformning och skorstenshöjder). Att en verksamhetsutövare erhållit bygglov för en anläggning innebär inte att anläggningen därmed också skall godtas enligt miljölagstiftningen.
Koncessionsnämnden har i beslut funnit att den omständigheten att en fastighet hamnar i skugga p.g.a. användningen av en grannfastighet för skogsplantering kan innebära en störning i miljöskyddslagens mening (mål nr B 240/92 och B 207/96). Skuggning bör, enligt miljödomstolens mening, anses utgöra en annan sådan störning som avses i 1 § miljöskyddslagen, oavsett om denna skuggning orsakas av skog eller t.ex. av höga byggnader.
Miljödomstolen gör bedömningen att störningen i förevarande fall, med beaktande bl.a. av störningens omfattning och karaktär, att bostäderna etablerades före bolagets anläggning och att bolaget gradvis kraftigt har utökat sin verksamhet, är större än vad som skäligen kan tålas. Skuggverkan innebär temperatursänkningar och begränsningar av de boendes utnyttjande av sin fastighet. Miljödomstolen anser dessutom, med hänvisning till vad som anförts ovan om förhållandet mellan plan- och bygglagen och miljöskyddslagen, att denna störning kan regleras i villkor enligt miljöskyddslagen. Miljödomstolen, som gör en skälighetsavvägning baserad på ingiven skuggutredning och övrig utredning i målet, finner dock att det i detta fall inte är skäligt eller ekonomiskt rimligt att föreskriva villkor som innebär begränsningar i avseende å befintliga byggnadshöjder. Dessutom bör en viss ytterligare expansion av anläggningen med åtföljande skuggverkan tålas. Den skuggverkan som markhöjden 25 m medför torde, enligt miljödomstolens bedömning, inte generellt medföra någon påtaglig störning för de boende. En ökad störning för närliggande bostadshus bör emellertid undvikas genom meddelande av villkor som förhindrar att bostadsfastigheterna faller i ytterligare skugga under den tid av dagen som man kan anta att bostädernas uteplatser m.m. används till största delen, nämligen mellan kl. 12.00-19.00. Villkoret bör, av samma anledning och då skuggverkan från andra objekt kan antas inverka under övrig tid av året, avse den ljusa delen av året, mellan den 15 april och den 15 september.
Sammanfattningsvis finner miljödomstolen, med beaktande av att verksamheten sedan lång tid bedrivits på platsen och att den är i enlighet med gällande detaljplan och dispenser, att verksamheten bör meddelas tillstånd med de nu föreskrivna villkoren
ANVISNINGAR FÖR ÖVERKLAGANDE, se domsbilaga (TSH-MD 2) Överklagande, ställt till Svea hovrätt, Miljööverdomstolen, ges in till tingsrätten senast den 1 oktober 1999. Prövningstillstånd krävs.
I detta avgörande har deltagit t.f. rådmannen Lopez, ordförande, miljörådet Watkins samt sakkunniga Ledamöterna Harris och Perez. Domen är enhällig. Föredragande var beredningsjuristen Rodriguez.