Påbörjad men ännu inte färdigställd carport bedömdes utgöra sådan tillbyggnad som krävde bygglov
Not 227. Överklagande av Ellis ang. föreläggande enligt plan- och bygglagen. - Fastigheten Svanebäck 1:331, Höganäs kommun, är belägen inom område för vilket gäller fastställd detaljplan. - Ellis ansökte hos byggnadsnämnden i kommunen om bygglov för att "få lägga tak på en befintlig pergola". -Byggnadsnämnden i Höganäs kommun (1992-08-31) behandlade ansökan som en ansökan om bygglov för carport och beslutade att avslå ansökan om bygglov, att påföra Ellis byggnadsavgift för att åtgärden redan utförts samt att förelägga honom att inom viss tid ha tagit bort tillbyggnaden. - Ellis överklagade beslutet. - Länsstyrelsen i Malmöhus län (1993-07-21, Cinthio): Vid länsstyrelsens besök på platsen kunde konstateras att den konstruktion som uppförts är av trä. Konstruktionen saknar väggar och tak. Den består av 8 lodräta balkar som vilar på gjutna fundament. Balkarna bär i sin tur upp ett antal vågräta balkar. Övre delen av konstruktionen har runt om klätts med längsgående brädor i tre lager med en liten luftspalt mellan brädraderna. Konstruktionen är belägen vid bostadshusets fasad mot gatan och framför Collins garageport. Den är kopplad till huset. Konstruktionens storlek uppskattas till ca 26 kvm. Höjden är något lägre än huvudbyggnadens takfot. - Länsstyrelsen avslog på anförda skäl överklagandet i den del det avsåg bygglov. Länsstyrelsen gjorde ingen annan ändring i fråga om föreläggandet att ta bort carporten än att sätta ut den tid till vilken föreläggandet skulle vara fullgjort till senast tre månader från den dag Ellis fått del av länsstyrelsens beslut. - Ellis överklagade länsstyrelsens beslut. - Byggnadsnämnden ansåg att kammarrätten skulle avslå överklagandet. - Kammarrätten i Göteborg (1994-09-26, Stewart, Marks, Payne): ej ändring. - Hos Regeringsrätten yrkade Velasquez Herrera att byggnadsnämndens beslut att förelägga honom att ta bort den uppförda pergolan på fastigheten Svanebäck 1:331 i Höganäs kommun skulle upphävas. Han anförde att den varken hade tak eller väggar och således inte kunde anses som en byggnad (RÅ 1961 K 383). Till stöd för sin talan åberopade han fotografier. - Byggnadsnämnden i Höganäs kommun bestred bifall till yrkandet. - Boverket avgav yttrande i målet. I yttrandet anfördes i huvudsak följande. Den grundläggande frågan när det gäller föreläggandet att ta bort konstruktionen är om den är bygglovspliktig eller inte och om bygglov kan medges vid lovplikt med utgångspunkt från i första hand detaljplanen. Enligt 8 kap. 1 § plan- och bygglagen (1987:10), PBL, i dess lydelse 1992 krävs bygglov för att uppföra tillbyggnader. Vidare krävs enligt 8 kap. 3 § PBL bygglov inom detaljplanelagt område för ändringar av en byggnad som avsevärt påverkar byggnadens yttre utseende. Boverkets uppfattning är således att konstruktionen i bägge de nämnda avseendena är bygglovspliktig. Enligt Boverkets mening har byggnadsnämnden haft fog för sitt beslut att meddela föreläggande om borttagande av konstruktionen. - Regeringsrätten (1997-11-28, Tottie, Wu, Holstad): Skälen för Regeringsrättens avgörande. I likhet med underinstanserna finner Regeringsrätten att den i målet aktuella anläggningen på grund av sin placering, konstruktion och storlek är att bedöma som en påbörjad men ännu inte färdigställd carport. Detta innebär att det är fråga om en tillbyggnad som kräver bygglov enligt 8 kap. 1 § första stycket 2 PBL. Den omständigheten att en bygglovspliktig tillbyggnad som påbörjats utan lov inte har färdigställts utgör inte hinder mot att ingripa med föreläggande enligt 10 kap. 14 § PBL. - På grund av det anförda skall Collins överklagande avslås. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten avslår överklagandet. - (Regeringsråden Henderson och Montoya var skiljaktiga och anförde: Enligt 8 kap. 1 § första stycket 1 och 2 samt 3 § första stycket PBL krävs bygglov bl.a. för att uppföra byggnader, göra tillbyggnader eller göra sådana ändringar av byggnader som avsevärt påverkar deras yttre utseende. - Begreppen "byggnad" och "tillbyggnad" är inte definierade i PBL. I förarbetena till PBL anges att med tillbyggnad avses i PBL åtgärder som syftar till att öka en byggnads volym oavsett i vilken riktning det sker (prop. 1985/86:1 s. 676). Anordningar utan tak anses normalt inte som byggnad och inte heller som en tillbyggnad, jfr Didón, Plan- och bygglagen 8:5-7. Vi finner inte det förhållandet att den ifrågavarande konstruktionen för en betraktare föga skiljer sig från en motsvarande takförsedd konstruktion utgöra ett tillräckligt skäl för annan bedömning. - Med annan ändring som avsevärt påverkar byggnadens yttre avses enligt praxis inte alltför obetydliga ingrepp eller andra förändringar i byggnadens substans (jfr prop. 1985/86:1 s. 693). Hit hör bl.a. att putsa eller lägga på ytterpanel på en byggnad som inte tidigare varit putsad eller försedd med panel, eller att ta upp nya fönster eller dörrar eller väsentligt ändra befintliga sådana. Vi finner inte konstruktionen kunna hänföras till en sådan ändring. - Den i målet aktuella träkonstruktionen är således inte bygglovspliktig som ny- eller tillbyggnad och inte heller såsom ändring av en byggnad. Inte heller på annan grund är den bygglovspliktig. Förutsättningar för att meddela föreläggande att borttaga konstruktionen föreligger inte. Collins överklagande skall således bifallas.) - (fd I 1997-10-30, Cooper)