Fastighet (Folkets hus) ansågs inte vara undantagen från skatteplikt (avslag) / Fastighetsskatt (fastighet, Folkets hus, ansågs inte vara undantagen från skatteplikt)
Not 200. Besvär i särskild ordning av Föreningen Folkets hus i Södertälje upa. avseende taxering åren 1989 och 1990 till statlig inkomstskatt. - Länsrätten i Stockholms län fastställde i dom den 20 december 1993 underlaget för fastighetsskatt för föreningen vid 1989 och 1990 års taxeringar till vissa belopp. Härvid ansågs fastigheten Pilen 2 i Södertälje (Folkets hus) utgöra hyreshusenhet i enlighet med vad som bestämts i fråga om fastighetstaxeringen. Någon ändring gjordes inte beträffande det underlag för fastighetsskatt som beslutats av taxeringsnämnden. Sedan föreningen överklagat beslöt Kammarrätten i Stockholm enligt dom den 22 maj 1995 att inte bifalla föreningens talan. Härvid hänvisade kammarrätten till att domstolen i dom den 6 oktober 1994 avseende allmän fastighetstaxering år 1988 av Pilen 2 funnit fastigheten utgöra en i sin helhet skattepliktig hyreshusenhet. - Regeringsrätten beslöt den 31 oktober 1997 att inte meddela prövningstillstånd med anledning av att föreningen hade överklagat kammarrättens dom den 6 oktober 1994. Kammarrättens dom den 22 maj 1995 vann laga kraft. - I en skrivelse, som kom in till Regeringsrätten i augusti 1995, anförde föreningen besvär i särskild ordning över kammarrättens dom den 22 maj 1995. Föreningen åberopade härvid 23 kap. 2 § 3 fastighetstaxeringslagen (1979:1152), FTL, i dess då gällande lydelse enligt vilket lagrum rätt till besvär i särskild ordning förelåg om fastighet upptagits som skattepliktig fastän den var undantagen från skatteplikt. Till stöd för sin talan anförde föreningen bl.a. följande. Frågan i målet var om fastigheten med hänsyn till dess användning skulle taxeras som hyreshusenhet, skattefri kulturbyggnad eller skattefri fastighet med stöd av bl.a. 3 kap. 4 § första stycket 1 FTL (ideell förening). Enligt lagrummet skulle fastighet som ägdes av en ideell förening undantas från skatteplikt om fastigheten till övervägande del används i den ideella verksamheten som sådan. - Av 1 § stadgarna för Föreningen Folkets Hus i Södertälje kunde utläsas följande verksamhetsinriktning: Föreningen Folkets Hus i Södertälje har till ändamål att ... tillhandahålla lämpliga samlingslokaler, att bedriva folkparksrörelse samt att i övrigt driva rörelse vartill medlemmarna giva sitt samtycke. Vid bedömning av vad som är allmännyttig verksamhet skulle hänsyn också tas till de verksamheter som hade ett naturligt samband med eller av hävd betraktades som finansieringskälla till den allmännyttiga verksamheten. I motsats till vad kammarrätten i domen den 6 oktober 1994 avseende fastighetstaxering anfört i domskälen avsåg en betydande del av föreningens verksamhet ideella ändamål. Användning av och fördelning av lokalens ytor fördelade sig enligt följande: Total yta var 8 650 kvm. 1 670 kvm utgjordes av olika former av gemensamhetsytor såsom personalutrymmen, toiletter etc. Resterande 6 980 kvm innefattade till ca 67 procent allmännyttiga lokaler och till ca 33 procent kommersiella lokaler. Detta visade att en övervägande del av föreningens lokaler användes i den ideella verksamheten som sådan. Om lokalytorna delades upp efter det ekonomiska resultatet under år 1994, visade det sig att föreningen under det året endast till 1,2 procent vänt sig till företag och andra i syfte att erbjuda konferens - och festmöjligheter m.m. -Regeringsrätten (1997-10,31, May, Rivas, Baldwin, Nguyen, Evans): Skälen för Regeringsrättens avgörande. Vid bestämmande av underlag för statlig fastighetsskatt vid 1989 och 1990 års taxering är den numera upphävda taxeringslagen (1956:623) tillämplig. Enligt 100 § denna lag får skattskyldig anföra besvär i särskild ordning bl.a. om han taxerats för inkomst eller förmögenhet, som inte är av skattepliktig natur, eller om han eljest - utöver andra i lagrummet angivna fall av besvärsrätt i särskild ordning - kan åberopa omständighet eller bevis som bort föranleda väsentligt lägre taxering eller väsentligt lägre skatt på grund av taxeringen. Besvär i särskild ordning får enligt samma lagrum anföras inom fem år efter taxeringsåret. - I fråga om 1989 års taxering konstaterar Regeringsrätten att föreningens besvär anförts efter femårsfristens utgång. Föreningens talan i den delen kan därför redan på grund av detta förhållande inte tas upp till prövning. - Beträffande 1990 års taxering har föreningens besvärstalan anförts inom femårsfristen. Regeringsrätten finner emellertid att föreningen inte visat att byggnaden på fastigheten Pilen 2 vid den i målet gällande beskaffenhetstidpunkten den 1 januari 1990 till övervägande delen användes i föreningens ideella verksamhet som sådan på sätt förutsätts i 3 kap. 4 § första stycket FTL. Byggnaden kan sålunda inte på denna grund anses vara undantagen från skatteplikt. Inte heller har föreningen visat att byggnaden på annan grund skulle vara undantagen från skatteplikt eller att eljest någon omständighet föreligger som bort föranleda väsentligt lägre fastighetsskatt på grund av taxeringen. Rätt att anföra besvär i särskild ordning vid förevarande taxering föreligger därför inte för föreningen. Inte heller i denna del kan sålunda föreningens talan prövas. - Regeringsrättens avgörande. Regeringsrätten tar inte upp besvären till prövning. (fd I 1997-10-14, Clémentz)