Scott och Nguyen har tillsammans barnen Carter, född 1986, Miller, född 1990, och Davis, född 1994. Föräldrarna skilde sig år 1998 och barnen bodde därefter tillsammans med modern. Vårdnaden om barnen var gemensam. Scott och barnen flyttade år 1999 till Lycksele.
Under 2002 ansökte Scott om, och beviljades, bistånd i form av avlastningsfamilj. Från juni 2002 vistades Miller och Davis regelbundet vissa helger hos familjen L., som hade uppdrag som avlastningsfamilj av kommunen. Insatsen avslutades i december 2006 på Beasley begäran.
I januari 2007 flyttade Scott till Dalarna. Davis flyttade med modern, men Miller ville inte följa med. Miller ville i stället bo hos familjen L., vilket Scott inte gick med på. Detta orsakade en djup konflikt mellan Miller och Scott De hade flera kontakter med socialtjänsten i Lycksele kommun med anledning av konflikten kring Butler boende. I januari 2007 inledde socialtjänsten en utredning rörande Miller. Utredningen avslutades den 15 maj 2007 utan åtgärd.
I en anmälan, som kom in till JO den 8 oktober 2008, framförde Scott klagomål mot socialtjänsten i Lycksele kommun m.fl.
Scott var i flera avseenden missnöjd med socialtjänstens hantering av ärendet rörande Miller. I den delen anfördes bl.a. följande i anmälan.
Under hösten 2006 bestämde Scott sig för att vara tjänstledig från sitt arbete i Lycksele för att prova på ett arbete i Dalarna. Miller ville dock inte flytta med till Dalarna, utan ville bo kvar i Lycksele. Tvist uppstod om var Miller skulle bo.
Utan Beasley och Miller vetskap förde socialtjänsten samtal med familjen L., dvs. Butler och Ortiz tidigare avlastningsfamilj. Detta skedde trots att Scott hade sagt upp insatsen då hon inte längre kände förtroende för familjen.
Vid ett möte mellan Scott och socialtjänsten utövades påtryckningar mot henne och hon informerades bl.a. om att Miller skulle tvångsomhändertas om hon inte gick med på att Miller skulle bo hos familjen L. Socialtjänsten och familjen Hodge påverkade Miller att se boendet hos familjen L. som det enda möjliga alternativet.
Mot Beasley vilja och henne ovetande flyttade Miller till familjen L. samma dag som Scott reste till Dalarna.
Vid ett nytt möte med socialtjänsten den 3 januari 2007 träffades en överenskommelse om att Miller omedelbart skulle ta med sig sina tillhörigheter från familjen L. och tillfälligt bo hos sina morföräldrar i högst två veckor. Hon skulle sedan få träffa en annan avlastningsfamilj.
I strid med överenskommelsen fick Miller hjälp med att bosätta sig hos familjen L. Socialtjänsten var passiv och tog inte någon kontakt med Scott eller lämnade någon information, råd och stöd om hur hon skulle hantera situationen på bästa sätt. Som hon uppfattade det, var det fråga om en tvångsmässig placering av Miller hos familjen Owens bodde därefter hos familjen L., som erhöll ekonomisk ersättning av kommunen. Ersättningen betalades ut trots att det inte var fråga om någon placering av Miller enligt 
socialtjänstlagen
 eller LVU. Den ekonomiska ersättningen gjorde det möjligt för familjen L. att fortsätta ha Miller boende hos sig mot Beasley vilja.
I praktiken förlorade Scott både vårdnaden och förmynderskapet över sin minderåriga dotter.
_____________
Scott klagade även bl.a. på socialtjänstens dokumentation i ärendena rörande Miller och Davis. I den delen anförde hon bl.a. följande.
När hon under 2006 begärde att få del av journalanteckningarna i barnens ärenden maskerades vissa avsnitt utan hennes vetskap. De maskerade avsnitten innehöll bl.a. familjen L:s negativa omdömen om henne som mamma. Detta upptäckte hon inte förrän långt senare, då hon fick del av journalanteckningarna i dess helhet.
I journalanteckningar rörande Davis, som hon fick ut den 5 oktober 2006, hade socialtjänsten utan hennes vetskap maskerat delar av anteckningarna från den 10 juni och den 15 december 2003. Detta framkom av en utskrift av samma journalanteckningar den 12 november 2007.
I journalanteckningar rörande Miller, som hon fick ut den 5 oktober 2006, hade socialtjänsten utan hennes vetskap maskerat delar av en anteckning från den 10 juni 2003. Detta framkom av en utskrift av samma journalanteckning den 29 maj 2008.
______________
Till sin anmälan fogade Scott ett omfattande skriftligt material som bl.a. innehöll kopior av delar av socialtjänstens dokumentation i ärendena rörande Miller och Davis.
Av socialtjänstens dokumentation i ärendet angående Miller framkom bl.a. följande.
Den 21 december 2006 hölls ett möte på socialförvaltningen angående Butler boende. Närvarande vid mötet var Miller, Scott och Williams, Beasley sambo. Från socialtjänstens sida närvarade socialsekreteraren Ray och avdelningschefen Bass. Från mötet finns bl.a. följande dokumenterat i Butler akt.
Butler uttryckliga önskan är att bo hos stödfamiljen hon och syskonen haft sedan 4 år tillbaka, Mooney och Maynard Då säger mamman att hon inte har förtroende för stödfamiljen och att hon inte går med på detta. Då menar mamman att hon inte kommer att flytta från Lycksele och Franklin påtalar att han kan bo på vandrarhem. Miller är mycket tydlig med att hon inte kan bo hos mamman då hon har mist allt förtroende för sin mamma och hon vägrar bo hos familjen Fisher påtalar att hon har mycket bra relation med Mooney och Ayala och att hon är trygg hos dem, hon vill bo där. Vidare säger Miller att hon inte kan tänka sig att bo i egen lägenhet, som var mammans första förslag.
Information ges att om de inte kan enas om Butler boende och Paulinafar illa hos modern kommer socialnämnden att ansöka om vård enligt LVU utifrån Butler bästa för att trygga hennes hälsa och utveckling.
Samtalet avslutas med att en uppföljning inbokas till den 3 januari för att följa upp om mamman och Miller enats om hur det skall bli för Miller i framtiden.
Den 3 januari 2007 hölls ett nytt möte. Närvarande var Miller, Scott och hennes advokat Hanson samt Williams Från socialtjänsten närvarade socialnämndens ordförande Stewart, Bass och Ray. Från mötet finns följande dokumenterat i Butler akt.
Ordförande och advokat samtalar med Miller och överenskommelse görs att Miller tillfälligt skall bo hos mormor och morfar till dess att en ny familj kan presenteras. Överenskommelsen är att både Miller och Flores skall godkänna familjen.
Den 15 januari 2007 inleddes en utredning enligt 
11 kap.
1
–
2 §§
socialtjänstlagen (2001:453)
 rörande Miller. Under rubriken ”Anledning till utredning” angavs följande.
Socialnämnden avslutade utredningen utan åtgärd den 15 maj 2007 genom följande beslut.
Butler behov av omsorg och vård tillgodoses där hon befinner sig. Utredning har påvisat att Miller inte far illa hos familjen L. Utredning har påvisat att mor/dotter relation inte har fungerat på adekvat sätt från augusti 2006 till och med maj 2007. Socialnämnden har ej kunnat medverka på det sättet som Flores önskat sig.
Då verkställd utredning har visat att behov av stödåtgärder ej föreligger beslutas att utredning enligt 
11 kap.
1
–
2 §§
socialtjänstlagen
 avslutas utan insatser.
Under rubriken ”Bedömning” anförde socialnämnden bl.a. följande.
Trots att mor och dotter är oeniga om boendet ligger det i den vuxnas ansvar att göra vad som är bäst för barnet. [– – –] Socialnämnden anser att Flores har lämnat kvar Miller utan omvårdnad och skydd. [– – –] Socialnämnden har det yttersta ansvaret för Miller i och med att Miller är ett övergivet barn. [– – –] Flores kan inte sätta Miller i främsta rummet. Hon utsätter därigenom Butler hälsa och utveckling för en påtaglig risk.
Den 24 februari 2007 beviljade socialnämnden Miller försörjningsstöd enligt 
4 kap. 1 § socialtjänstlagen
 för perioden den 1 januari–30 maj 2007.
Den 11 oktober 2007 infördes i Butler akt följande beslut om ersättning för familjen L:s omkostnader för Miller.
2007-06-21 Omkostnad för Ortiz
Miller har bott hos familjen L. sedan januari 2007. Utifrån detta utbetalas omkostnad för Miller enligt följande:
Januari 5 710 kr (ej erhållit ersättning från Miller) Februari 4 410 kr (erhållit 1 300 kr från Miller) Mars 4 410 kr (erhållit 1 300 kr från Miller) April 4 410 kr (erhållit 1 300 kr från Miller) Maj 5 710 kr (ej erhållit ersättning från Miller) Juni 5 710 kr (ej erhållit ersättning från Miller)
Utifrån ovan utbetalas ersättning för omkostnader med en sammanlagd summa på 30 360 kr.
2007-08-01 Omkostnad för Miller
Miller bor hos Mooney och Maynard på eget bevåg. Fadern betalar underhåll till Miller varje månad på 600 kr. Moderns underhåll har oftast bestått av 1 900 kr (har varierat). Sammanlagt erhåller Miller en summa på 2 500 kr från föräldrarna (norm 2 780 kr till hemmaboende ungdom) tillsammans. Utifrån detta utbetalas omkostnadsersättning på en summa av 5 710 kr (enl. kommunförbundets direktiv) per månad då Miller är inneboende hos familjen L. Om Miller erhåller högre belopp än 2 500 kr/mån meddelar familjen L. om förändringen.
Beslut att: enligt 
4 kap. 1 § SoL
 utbetala omkostnadsersättning på en summa av 5 710 kr/mån från juli–december gällande Ortiz, [– – –], då behovet inte kan tillgodoses på annat sätt.
Med anledning av vad Scott hade anfört i sin anmälan, och vad som framgick av de bifogade handlingarna, beslutade JO att inhämta utredning och yttrande från Socialnämnden i Lycksele kommun beträffande vissa frågor som rörde bl.a. Butler boende hos familjen L. och den ersättning som nämnden hade betalat ut till familjen.
Som sitt remissvar ingav nämnden en skrivelse som hade upprättats av avdelningschefen Bass.
Innehållet i yttrandet återges här i anslutning till de frågor som Ramsey hade ställt i remissen (
omnämnda bilagor har här utelämnats
).
1. Har nämnden lämnat medgivande enligt 
6 kap. 6 § socialtjänstlagen
 beträffande Butler boende hos familjen L.?
Scott flyttade i januari 2007 till Nyhammar och tog med sig Davis 12 år. Miller vägrade att följa med eftersom hon ville bo kvar i Lycksele där hon har sitt nätverk och ville gå klar gymnasieutbildning.
Miller bodde kvar en kortare tid hos sina morföräldrar men eftersom de är gamla och trångbodda så flyttade hon till tidigare stöd/avlastningsfamilj, något som morföräldrarna inte hade något emot. Det kan tilläggas att Flores inte förde någon dialog med sina föräldrar innan Miller flyttade dit.
Miller och Flores var efter uppbrottet från morföräldrarna oense om Butler boende. Butler enda önskan var att få bo med tidigare stöd/avlastningsfamilj, något som Flores inte accepterade. Flores såg i stället andra lösningar. De lösningar Flores föreslog var att Miller skulle bo med bekanta till familjen, i familj som socialtjänsten rekommenderar och som hon i egenskap av vårdnadshavare godkänner eller alternativet egen lägenhet. Miller flyttade, mot mammans vilja, till tidigare avlastningsfamilj, familjen L.
Flores önskar i detta läge och i kontakten med socialtjänsten, att Miller med tvång flyttas från familjen L. till en boendesituation som Flores kan godkänna.
Socialnämnden har på Lucas uppdrag presenterat en familj till Miller, som hon i sin tur sa ifrån och vägrade att vidare medverka i att träffa andra familjer. Med detta avslutades socialnämndens uppdrag 2007-01-12 vilket Flores informerades om via e-mail.
Socialnämnden har inte medverkat i Butler beslut om boende vilket inneburit att medgivande enligt 
6 kap. 6 § socialtjänstlagen
 aldrig varit aktuellt. Miller har bosatt sig hos familjen L. på eget bevåg. Familjen L. är sedan 2004-07-08 utredda och godkända som familjehem enligt Kälvestens djupintervju och godkända för att ta emot barn och ungdomar från 10 år och äldre. Familjen har efter avslutad utredning haft och har idag ungdom placerade hos sig på uppdrag av socialnämnden i Lycksele.
Socialnämnden beslutar med ovanstående som underlag, att i januari 2007starta upp en utredning enligt 11 kap. 1, 2 §§ SoL. Utredningen ska ge svar på om det föreligger en fara för Butler hälsa och utveckling och som kan föranleda ett ingripande från socialtjänstens sida.
Utredningen avslutas under maj 2007. Av utredningen framgår att Butler behov av vård och omsorg blir tillgodosedda hos familjen L. Utredningen kommer även fram till att mor/dotter relation inte fungerat på adekvat sätt från augusti 2006 och fram till maj 2007. Socialnämnden beslutar att det inte finns skäl att ingripa på det sätt Flores önskar.
2.1 Vem aktualiserade frågan om ersättningen för omkostnader och hur har en eventuell framställning om ersättning dokumenterats?
Miller tar själv kontakt med socialtjänsten den 24 januari 2007 för att ansöka om försörjningsstöd. Miller uppger vid ansökan att hon av Flores brukar få 900 kr per månad, vilket även framgår av kontoutdrag. Miller har under januari 2007 inte fått något underhållsstöd från Flores och pappa Hamilton. Socialnämnden tar kontakt med Flores via e-mail 2007-01-26 för att informera om att Miller ansökt om ekonomiskt bistånd. Socialnämnden får inte respons från Flores. Nguyen har tidigare betalat ut underhållsstödet för Butler räkning till Flores. I samband med Lucas flytt slutar han betala underhållsstödet till henne. Han vänder sig till försäkringskassan för att av dem få ett beslut på ett adekvat belopp som han skall betaladirekt till Miller. Försäkringskassan handlägger ärendet.
2.2 Vad var den rättsliga grunden för utbetalningen och vilka närmare överväganden gjordes när det gäller de formella förutsättningarna för att besluta om utbetalningen?
Miller berättar, 2007-02-23, i samtal med socialtjänsten att hon inte kommer åt sina personliga tillhörigheter såsom kläder, skor, skidutrustning samt cykel. Miller säger att Flores utan att informera, bytt ut låset i familjens tidigare gemensamma bostad. Miller säger att hon försökt få tag i modern utan att lyckas. (Se bilaga 5, i utredning sidan 3). Socialnämnden kontaktar Flores 2007-03-09 angående Butler ägodelar. Flores svarar 2007-0409 (Se bilaga 5, i utredning sidan 4).
2.3 Samrådde socialnämnden med Scott innan beslutet om ersättningen fattades?
Socialtjänsten har under tiden januari 2007 t.o.m. maj 2007 vid minst 6 tillfällen kommunicerat med vårdnadshavarna om Butler behov av medel till sin försörjning och det sedan Miller i januari kontaktat socialtjänsten och söktförsörjningsstöd. Kontakterna med vårdnadshavaren har inte underlättat Butler ekonomiska situation (se bilaga 5, i utredning sidan 4 och 5, 2007-05-04).
Socialnämnden konstaterar att Butler beslut att mot Lucas viljaflytta och bo i tidigare stödfamilj inneburit att kontakten mellan mor och dotter brutits. Vidare att de medel Miller månadsvis fått utbetalade från vårdnadshavarna under några månader uteblivit helt och under andra månader varit otillräckliga för att upprätthålla en skälig levnadsnivå. Socialnämnden beslutar med beaktande av Butler ålder, att hon vistas i Lycksele kommun och under tid som utredning enligt 
11 kap
1
, 
2 §§
socialtjänstlagen
 pågår, att följa upp och gå in med kompletterande försörjningsstöd. Försörjningsstöd beviljas för tiden januari 2007 och fram till maj 2007 med totalt för perioden14 129 kr (se bilaga 1).
I samband med att utredningen enligt 
11 kap.
1
, 
2 §§
socialtjänstlagen
 blir färdig i maj 2007 och visar att Miller får sina behov av vård och omsorg tillgodosedda där hon bor, görs en uppföljning av den ekonomiska situationen. Utredningen ska visa på de faktiska omkostnader som funnits för tiden januari till juni 2007 ställt mot utbetalt försörjningsstöd, underhåll från vårdnadshavarna och ska utgå från kommunförbundets direktiv på skälig omkostnadsersättning för ungdom. Genomgången visar att familjen L:s omkostnader för Miller varit mer än vad föräldrarna betalat i underhåll och det försörjningsstöd som betalats ut från socialnämnden (se sammanställning bilaga 2). Utifrån genomgången görs därför en retroaktiv utbetalning av omkostnadsersättning till familjen L. med 30 360 kr för tiden januari till juni 2007 (se bilaga 3). Av de 30 360 kr utgör 22 116 kr fördyrade
2.4 Anser nämnden att Scott skulle ha kunnat överklaga beslutet den 21 juni 2007 och, om så är fallet, underrättade nämnden henne om den möjligheten?
Scott, har som tidigare nämnts, vid minst 6 tillfällen under tiden januari till maj 2007 blivit påmind om Butler behov av medel.
2007-06-19 önskar Flores i brev veta hur och vart hon ska överklagabeslutet att bevilja Miller försörjningsstöd.
2007-09-25 överklagar Scott socialnämndens beslut, att bevilja Miller kompletterande försörjningsstöd utan vårdnadshavarens samtycke. Socialnämnden står fast vid sitt beslut och översänder 2007-11-14 ärendet till länsrätten.
2008-02-27 avslår länsrätten i dom Lucas överklagan och delar socialnämndens beslut. Scott överklagar till kammarrätten 2008-02-28.
2008-10-22 meddelar Kammarrätten i Sundsvall i protokoll, att ej lämnaprövningstillstånd och därmed gäller länsrättens avgörande i målet.
Socialnämnden har vid flera tillfällen på begäran från Scott lämnat ut handlingar ur socialregistret. Lucas begäran att ta del av handlingar har vid några tillfällen innefattat delar av akter för att vid ett senare tillfälle omfatta samtliga av nämnden över tid förvarade handlingar. Därmed har de handlingar som socialnämnden lämnat ut varit mer eller mindre omfattande. Flores har vid varje begäran och efter önskemål fått ut de handlingar hon begärt.
2.5 Varför har anteckningen om utbetalningen gjorts först den 11 oktober 2007? 
När det gäller journalanteckningarna i Butler personakt 2007-06-21 och 2007-08-01 som skrivskyddats först 2007-10-11 så har anteckningarna ursprungligen upprättats i familjen L:s resursakt och i efterhand överförts till Butler akt. Det korrekta har varit att journalanteckningarna förts över till Butler akt när de upprättades och inte som nu när felet uppmärksammas.
3. Den 1 augusti 2007 har det beslutats att utbetala omkostnadsersättning enligt 
4 kap. 1 § socialtjänstlagen
 med 5 710 kr per månad för juli–december 2007. Beslutet har införts i Butler journal den 11 oktober 2007.
3.1 Vem aktualiserade frågan om ersättningen för omkostnader och hur har en eventuell framställning om ersättning dokumenterats?
3.2 Vilka närmare överväganden gjordes när det gäller de formella förutsättningarna för att besluta om ersättningen?
Socialnämnden har bedömt att Flores lämnat Miller kvar i Lyckselekommun utan omvårdnad och skydd. Socialnämnden har det yttersta ansvaret för personer/Miller som vistas i kommunen. Trots att vårdnadshavaren påtalat sin underhållsskyldighet har det ej uppfyllts i handling då Miller erhållit 900 kr från Flores samt 600 kr från Hamilton vilket inte kan tillgodose hennes behov. Miller har haft umgänge med Hamilton som bor i Robertsfors, en gång per månad vilket innebär en kostnad för resor på 500 kr. Miller har som fritidsaktivitet gått på ridskola som hon själv bekostat från vårdnadshavarnas underhållsstöd. Bensinkostnad till och från har uppgått till en summa av 2 016 kr per månad. Miller har haft umgänge bland annat med mormor och morfar, kamrater samt åkt till psykiatrin i Umeå. Boende samt övriga kostnader är inräknat i de 5 710 kr per månad (se bilaga 6).
3.3 Samrådde socialnämnden med Scott innan beslutet om ersättningen fattades?
3.4 Anser nämnden att Scott skulle ha kunnat överklaga beslutet och, om så är fallet, underrättade nämnden henne om den möjligheten?
2007-04-25 Flores har i sitt e-mail till socialnämnden skrivit följande ”Mooney och Maynard har enligt KFM ekonomiska problem med skulder och en låg likviditet. Jag vill inte på något sätt finansiera deras ekonomiska problem.”
Underhållsstödet från vårdnadshavarna bedömdes av socialnämnden att inte uppnå en skälig levnadsnivå. Kommunikationen mellan Flores och socialnämnden har brustit.
2007-08-01 beslutas att bevilja familjen Mooney och Maynard omkostnadsersättning med 5 710 kr/månad för tiden juli 2007 till december 2007 och beslutet förlängs i januari 2008 till att även gälla för januari med 5 710 kr (se bilaga 3).
3.5 Har nämnden beslutat om motsvarande ersättning för tiden efter december 2007?
Miller beviljas från februari 2008 och till oktober 2008 försörjningsstöd med3 160 kr/månad och efter att avdrag gjorts för studiebidrag 1 050 kr, underhållsstöd från mamman 900 kr och underhållsstöd från pappan 600 kr (se bilaga 4).
Miller vistas hos familjen L. i Lycksele kommun. Kostnader som uppkommer gällande boende, fritidsaktiviteter samt hennes uppehälle utbetalas till familjen L. då hon bosatt sig hos dem på eget bevåg och socialnämnden har det yttersta ansvaret för personer som vistas i kommunen.
2007-08-01 beslutas att bevilja familjen Mooney och Maynard omkostnadsersättning med 5 710 kr/månad för tiden juli 2007 till december 2007 och beslutet förlängs i januari 2008 till att även gälla för januari med 5 710 kr (se bilaga 3).
3.6 Varför har anteckningen om utbetalningen gjorts först den 11 oktober 2007?
När det gäller journalanteckningarna i Butler personakt 2007-06-21 och 2007-08-01 som skrivskyddats först 2007-10-11 så har anteckningarna ursprungligen upprättats i familjen L:s resursakt och i efterhand förts över till Butler akt.
4. Angående journalanteckningar: Scott har gjort gällande att det förekommer skillnader mellan journalanteckningar som hon har erhållit vid olika tillfällen rörande ett och samma barn [– – – ]. Vad är förklaringen till dessa skillnader?
4.1 Journalanteckningar rörande Davis: Skillnad mellan utskriften gjord 2006-10-05 och utskriften gjord 2007-11-12 såvitt avser anteckning 2003-06-10.
4.2 Journalanteckningar rörande Davis: Skillnad mellan utskriften gjord 2006-10-05 och utskriften gjord 2007-11-12 såvitt avser anteckning 2003-12-15.
4.3 Journalanteckningar rörande Miller: Skillnad mellan utskriften gjord 2006-10-05 och utskriften gjord 2008-05-29 såvitt avser anteckning 2003-06-10.
När det gäller skillnader mellan journalanteckningar som Flores fått ut beror det på att journalanteckningarna skrivits ut från två skilda personakter, barnen Ortiz och Butler personakter. Syskonens behov är inte identiska vilket innebär att dokumentationen inte är den samma. Journalanteckningar som förs in i personakt skrivskyddas alltid.
JO:s återremiss och socialnämndens kompletterande yttrande
Med anledning av det som socialnämnden anfört angående journalanteckningarna anmodades nämnden att på nytt göra en utredning och yttra sig över skillnaderna i de olika utskrifterna av journalanteckningar rörande ett och samma barn (se p. 4 ovan).
Som remissvar antog nämnden ett yttrande som hade upprättats av Bass. I yttrandet anfördes följande.
Socialnämnden har delegerat till socialchef att besluta om utlämnande av allmän handling samt uppställande av förbehåll i samband med utlämnandetill enskild.
Skillnaden mellan utskriften gjord 2006-10-05 och utskriften 2007-11-12avseende journalanteckningarna på Davis 2003-06-10 och 2003-12-15 beror på att socialchef gjort olika bedömningar när begärda handlingar lämnades ut. Av utskrifterna framgår att del av journalanteckningar lagts för efter utskriften 2006-10-05 och för att sedan efter utskriften 2007-11-12 lämnats ut i sin helhet.
Samma sak gäller för journalanteckningar rörande Miller i skillnad mellan utskriften gjord 2006-10-05 och utskriften gjord 2008-05-29 avseendejournalanteckning 2003-06-10, att olika bedömningar gjorts samt att del av journalanteckning lagts för efter utskrift 2006-10-05 men lämnats ut i sin helhet vid utskrift 2008-05-29.
Socialnämnden kommer i sin utredning fram till att det vid beslutet att lämna ut handlingar saknats förbehåll till varför journalanteckningarna rörande Davis och Miller inte kunnat lämnas ut i sin helhet 2006-10-05 och att detta är en brist i handläggning av ärendet. Den korrekta handläggningen hade varit att uppställa förbehåll till varför del av journalanteckning inte lämnades ut och som sedan gått att överklaga till kammarrätten.
Scott kommenterade nämndens remissvar.
I ett beslut den 1 mars 2010 anförde 
JO André
 följande.
Enligt 
6 kap. 11 § föräldrabalken
, FB, har ett barns vårdnadshavare såväl rätt som skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga förhållanden. Hit hör bl.a. frågan om var barnet ska vistas. Vårdnadshavaren ska dock i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål. Står barnet under vårdnad av två vårdnadshavare, ska vad som sägs i 
6 kap. 11 § FB
 gälla dem tillsammans (se 13 § samma kapitel).
Socialnämnden ska enligt 
5 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453)
, SoL, verka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden. Nämnden ska i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet.
Socialtjänstens insatser för barn och ungdomar bygger på frivillighet från de berörda enskildas sida. Under vissa förutsättningar kan det bli aktuellt med vård utan samtycke. Bestämmelser om tvångsvård finns i lagen (
1990:52
) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Vård med stöd av LVU ska beviljas om det på grund av bl.a. brister i omsorgen eller något annat förhållande i hemmet finns en påtaglig risk för att den unges hälsa eller utveckling skadas (2 §).
Vårdnadshavarens rätt att bestämma om barnets förhållanden kan fråntas denne endast genom beslut av domstol eller tillfälligt inskränkas i de fall barnet
omhändertas eller bereds vård med stöd av LVU. En placering av ett barn utanför det egna hemmet enligt bestämmelserna i SoL förutsätter att den unges vårdnadshavare har godtagit placeringen (se bl.a. RÅ 1983 2:18 och JO:s ämbetsberättelse 1992/93 s. 305).
____________
I samband med att Scott skulle flytta till Dalarna uppstod en konflikt mellan henne och Miller om var Miller skulle bo. Miller var nyss fyllda 16 år. Hon stod under vårdnad av båda sina föräldrar. Det var alltså Scott och Nguyen som tillsammans, och i samråd med Miller, hade att bestämma om hennes boende.
Scott ville att Miller skulle bo hos familjen R. om hon inte flyttade med till Dalarna. Miller ville emellertid inte bo där utan hon ville bo hos familjen L. Socialförvaltningen lyckades inte under sina kontakter med familjen lösa motsättningarna om var Miller skulle bo efter det att Flores hade flyttat till Dalarna. Miller flyttade då på eget initiativ, och mot Beasley vilja, till familjen L.
Med anledning av den situation som hade uppkommit inledde socialnämnden den 15 januari 2007 en utredning enligt 11 kap. 1–2 §§ SoL för att ta reda på om socialnämnden behövde ingripa till Butler skydd eller stöd.
Utredningen avslutades den 15 maj 2007 utan åtgärd. I bedömningen anfördes bl.a. att Scott inte kunde sätta Miller i främsta rummet och att hon därigenom utsatte Butler hälsa och utveckling för en påtaglig risk. Eftersom ”Paulinas behov av omsorg och vård tillgodoses där hon befinner sig” gjordes dock bedömningen att det inte fanns skäl för något ingripande från nämndens sida.
Jag vill understryka att det inte ankommer på mig att ta ställning till om det var förenligt med Butler bästa att bo hos familjen L. Min granskning är inriktad på hur nämnden i formellt hänseende har handlagt ärendet.
När det gäller Butler boende hos familjen L. vill jag erinra om att enligt 
6 kap. 6 § första stycket SoL
 får ett barn inte utan socialnämndens medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om honom eller henne. Den som åsidosätter bestämmelsen kan enligt 
16 kap. 6 § SoL
 under vissa förutsättningar dömas till böter. Socialnämnden får inte lämna medgivande eller fatta beslut om vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet är utredda av socialnämnd.
I detta fall har socialnämnden inte kunnat fatta beslut om att placera Miller hos familjen L. med stöd av bestämmelserna i 
6 kap. SoL
 eftersom den ena vårdnadshavaren motsatte sig en sådan placering. Följaktligen har inte heller kunnat lämnas något medgivande till familjen L. att ta emot Miller för
stadigvarande vård och fostran. Eftersom Butler behov av omsorg och vård ansågs vara tillgodosedda där hon befann sig, har det enligt nämndens bedömning inte heller funnits förutsättningar för vård enligt LVU.
I samband med att utredningen om Miller avslutades gjordes en uppföljning av den ekonomiska situationen. Nämnden kom då fram till att ”familjen L:s omkostnader för Miller varit mer än vad föräldrarna betalat i underhåll och det försörjningsstöd [till Miller, JO:s anm.] som betalats ut från socialnämnden”. Utifrån genomgången beslutades den 21 juni 2007 om omkostnadsersättning till familjen L. med det belopp som skulle ha utgått om Miller hade varit placerad där. Ersättning beviljades även retroaktivt fr.o.m. januari 2007. Den 1 augusti 2007 beviljades omkostnadsersättning för tiden fram t.o.m. december samma år.
Det kan inte ha rått någon oklarhet om att Scott inte ville att Ortiz skulle bo hos familjen L. Det fanns inte något beslut om familjehemsplacering eller om vård enligt LVU. Genom att likväl ersätta familjen L. för kostnaderna för Butler boende där har nämnden i realiteten familjehemsplacerat Miller hos familjen trots att Scott motsatte sig detta.
I förhållande till Scott har socialtjänstens agerande i praktiken fått samma effekt som om dottern hade tvångsplacerats hos familjen L. – dock med den väsentliga skillnaden att Scott inte haft någon möjlighet att få ”placeringen” överprövad av domstol. Detta är givetvis inte godtagbart.
Ekonomiskt bistånd till Miller
Socialnämnden har vid flera tillfällen beviljat Miller ekonomiskt bistånd, bl.a. till kostnad för busskort. Den 24 februari 2007 beviljades hon försörjningsstöd för perioden januari–maj 2007.
Det ankommer inte på mig att pröva innehållet i socialnämndens beslut att bevilja Miller ekonomiskt bistånd. Beslutet från den 24 februari 2007 om försörjningsstöd har för övrigt prövats i sak av domstol, sedan det överklagats av Atkinson i Västerbottens län har därvid funnit att det var rätt att bevilja Miller det aktuella biståndet (länsrättens dom den 27 februari 2008 i mål nr 1530-07).
När det gäller ekonomiskt bistånd till barn, vill jag dock rent allmänt framhålla följande.
Vanligtvis tillgodoses underårigas behov på så sätt att föräldrarna svarar för underhållet (se 
7 kap. 1 § FB
). Underåriga kan dock vara berättigade till bistånd enligt 
4 kap. 1 § SoL
. I Socialstyrelsens allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2003:5 s. 19) uttalas bl.a. följande angående ekonomiskt bistånd till barn.
Om föräldrarna inte försörjer sitt barn, bör socialnämnden i första hand försöka få föräldrarna att fullgöra sin underhållsskyldighet. Om nämnden inte kan få föräldrarna att försörja sitt barn, bör nämnden kunna ge ekonomiskt bistånd direkt till barnet utifrån barnets ålder och mognad. Att utan medgivande från
Att i strid med en vårdnadshavares vilja utbetala ekonomiskt bistånd till barn innebär en inskränkning i vårdnadshavarens bestämmanderätt över barnet. Ett för barnet gynnande biståndsbeslut går i en sådan situation vårdnadshavaren emot. Vårdnadshavaren har då rätt att överklaga biståndsbeslutet (se 
22 § förvaltningslagen
 [1986:221], FL). När beslut om ekonomiskt bistånd till barn meddelas måste därför också den vårdnadshavare som har motsatt sig att biståndet utbetalas få en underrättelse om beslutet. Vårdnadshavaren ska även informeras om hur beslutet kan överklagas (se 
21 § fjärde stycket FL
).
Scott motsatte sig att Miller skulle beviljas ekonomiskt bistånd. Scott borde alltså ha underrättats om besluten och informerats om hur de kunde överklagas. Eftersom Scott ändå synes ha fått kännedom om besluten, och även överklagat beslutet av den 24 februari 2007, finner jag inte skäl att närmare uppehålla mig vid saken utan nöjer mig med det gjorda påpekandet.
Utlämnande av övertäckta journalanteckningar
Fråga om utlämnande av allmän handling prövas enligt 
2 kap. 14 § första stycket tryckfrihetsförordningen
, TF, av den myndighet som förvarar handlingen.
Om en anställd vid en myndighet enligt arbetsordningen eller särskilt beslut har ansvar för vården av en handling, är det enligt 
6 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)
, OSL, i första hand han eller hon som ska pröva om handlingen ska lämnas ut. Om den anställde helt eller delvis vägrar att lämna ut en begärd handling ska frågan enligt samma bestämmelse prövas av myndigheten om den enskilde begär det. Den enskilde ska i så fall informeras om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myndigheten för att beslutet ska kunna överklagas. Rätten att få ett sådant formellt beslut tillkommer den enskilde oavsett vad som är grunden för att avslå begäran. Mot myndighetens avslagsbeslut får enligt 6 kap. 7–8 §§ OSL talan föras hos kammarrätt (anmärkning: 
sekretesslagen
 [1980:100] har den 30 juni 2009 ersatts med 
offentlighets- och sekretesslagen
, som i aktuellt hänseende inte har inneburit någon ändring i sak).
Scott har vid flera tillfällen begärt att få del av journalanteckningarna i Butler och Ortiz ärenden vid socialförvaltningen. Vid en jämförelse mellan innehållet i journalerna som hon fått ut vid olika tillfällen framgår att viss text saknas i några av de journalanteckningar som skrevs ut den 5 oktober 2006. Som förklaring till detta har socialnämnden uppgett att olika bedömningar har gjorts vid olika tillfällen i frågan om Scott kunde få del av barnens journaler i deras helhet eller inte. Delar av journalanteckningarna har därför täckts över efter utskriften den 5 oktober 2006.
Av remissvaret framgår inte närmare vilka överväganden som gjordes vid sekretessprövningen vid de olika utlämnandetillfällena eller varför prövningen
utföll på olika sätt vid olika tidpunkter. Jag finner inte skäl att vidta ytterligare åtgärder för att utreda den saken och det ankommer inte heller på mig att pröva huruvida det i något skede har funnits grund för att sekretessbelägga delar av barnens journaler gentemot Scott eller inte.
Som redan framgått var de journalanteckningar som lämnades ut till Scott i oktober 2006 delvis övertäckta. Såvitt framgår av de kopior som Scott bifogat sin anmälan till JO syntes det dock inte på de utlämnade handlingarna att de hade täckts över i vissa delar. Scott förmedlades därigenom den felaktiga uppfattningen att hennes framställning hade bifallits fullt ut. Detta är givetvis inte godtagbart.
Scott borde självfallet ha upplysts om att hon på grund av sekretess inte kunde få del av de begärda journalerna i deras helhet. Hon skulle samtidigt ha informerats om att hon, om hon inte nöjde sig med de anteckningar som kunde lämnas ut, hade rätt att få myndighetens prövning för att på så vis få ett överklagbart avslagsbeslut.
Socialnämnden har medgett att Beasley utlämnandeframställningar inte har handlagts i enlighet med gällande bestämmelser vid det tillfälle i oktober 2006 då delar av barnens journaler lämnades ut till henne. Socialnämnden förtjänar kritik för den bristfälliga handläggningen, och jag förutsätter att nämnden vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att regelsystemet tillämpas korrekt i framtiden.
Med anledning av att vad socialnämnden anfört i sitt remissvar om ”förbehåll” vill jag erinra om att med förbehåll i offentlighetslagstiftningens mening menas att en myndighet beslutar om inskränkning i den enskildes rätt att lämna en viss utlämnad uppgift vidare eller utnyttja den. Om en myndighet finner att en sådan risk för skada som enligt en sekretessbestämmelse hindrar att en uppgift lämnas till en enskild kan undanröjas genom ett förbehåll som inskränker den enskildes rätt att lämna uppgiften vidare eller utnyttja den, ska myndigheten göra ett sådant förbehåll när uppgiften lämnas till den enskilde (se 
10 kap. 14 § OSL
). Om en myndighet lämnar ut en handling med förbehåll kan beslutet överklagas (se 
6 kap. 7 § OSL
). Motsvarande bestämmelser fanns även i den tidigare 
sekretesslagen
.
I detta ärende har jag sammanfattningsvis uttalat kritik när det gäller utbetalning av omkostnadsersättning till familjen L. trots att det inte var fråga om en familjehemsplacering av Miller och i fråga om utlämnande av journalanteckningar till Scott utan upplysning om att anteckningarna till viss del hade täckts över. Jag har vidare påpekat att Scott borde ha fått underrättelser/överklagandehänvisningar i direkt anslutning till att besluten om ekonomiskt bistånd till Miller meddelades.
Vad som i övrigt förekommit föranleder inte någon åtgärd eller något uttalande från min sida.