När ett aktiebolags styrelse består av två ledamöter har styrelsens ordförande på grund av sin utslagsröst behörighet att ensam företräda bolaget.
CoolTel AB försattes i konkurs vid Stockholms tingsrätt på ansökan av B.G. Advokatbyrå AB.
Konkursbeslutet överklagades i Svea hovrätt för CoolTel AB:s räkning av M.D. I hovrätten uppkom fråga om överklagandet skulle avvisas.
Hovrätten (hovrättslagmannen Morales samt hovrättsråden Williams och Jimenez, referent) anförde i beslut den 2 december 2004:
M.D. har förelagts att senast inom fem dagar efter det att han delgavs föreläggande om komplettering inkomma med bl.a. fullmakt/behörighetshandling som visar att han är ombud/ställföreträdare för CoolTel AB vid äventyr att hans överklagande annars kan komma att avvisas. M.D. delgavs det aktuella föreläggandet den 26 november 2004. Han har inte genom ingivna handlingar styrkt sin behörighet att ensam företräda bolaget. Hovrätten avvisar därför överklagandet.
CoolTel AB överklagade och yrkade att HD skulle undanröja avvisningsbeslutet och återförvisa målet för fortsatt handläggning i hovrätten.
B.G. Advokatbyrå AB förklarade sig inte ha något att tillföra målet i avvisningsfrågan.
Målet avgjordes efter föredragning.
Föredraganden, rev.sekr. Dickerson, föreslog i betänkande att HD skulle meddela följande beslut.
Tingsrätten försatte den 29 oktober 2004 CoolTel AB i konkurs (bolaget). Bolaget, genom M.D., överklagade beslutet till Svea hovrätt. Hovrätten har avvisat överklagandet eftersom den inte ansåg att Ballard hade styrkt sin behörighet att ensam företräda bolaget. I sitt överklagande av hovrättens beslut har bolaget gjort gällande att M.D. i egenskap av den ende kvarvarande styrelseledamoten är behörig att ensam överklaga tingsrättens beslut. Bolaget har därvid anfört att om styrelsen de facto består av bara en ledamot är denne behörig att företräda ett bolag med överklagande av ett konkursbeslut oavsett vad bolagsordningen stadgar om antalet ledamöter.
Av utredningen i målet framgår att bolagets styrelse skall bestå av två ledamöter och en suppleant. Vidare framgår att styrelsen inte är fulltalig när hovrätten fattar det överklagade beslutet på så sätt att det saknas en ledamot. Suppleanten finns däremot kvar.
Vid förfall för styrelseledamot skall suppleanten, om behörig sådan finnes, träda in i styrelsen (se 8 kap. 12 § aktiebolagslagen). Denne är då i alla avseenden likställd med ordinarie ledamot (8 kap. 2 § aktiebolagslagen samt NJA 1996 s. 664 I och II).
Av 8 kap. 29 § aktiebolagslagen framgår att styrelsen företräder bolaget och tecknar dess firma. Med styrelsen avses i detta sammanhang en beslutande styrelse enligt aktiebolagslagens regler (se Mcdaniel m.fl., Aktiebolagslagen - En kommentar Del I, s. 8:60). Enligt 8 kap. 18 § aktiebolagslagen är en styrelse beslutför om mer än hälften av hela antalet styrelseledamöter eller det högre antal som föreskrivs i bolagsordningen är närvarande.
Mot bakgrund av det nu anförda saknar M.D. behörighet att ensam företräda bolaget i egenskap av en av två styrelseledamöter.
Enligt 8 kap. 31 § aktiebolagslagen får styrelsen i ett bolag bemyndiga någon att vara särskild firmatecknare för bolaget.
Bolaget har även gjort gällande att M.D. är utsedd till särskild firmatecknare alltsedan augusti 2004 och således även när hovrätten fattade sitt avvisningsbeslut. Bolaget har därvid anfört att Bolagsverket av misstag tog bort en anteckning om särskild firmateckningsrätt ur bolagsregistret den 11 november 2004 i samband med att en annan ändring registrerades samt att Bolagsverket har rättat felaktigheten den 7 december 2004. Bolaget har åberopat en skrivelse från Bolagsverket som bekräftar nämnda förhållanden.
Med hänsyn till vad som nu har framkommit angående M.D:s firmateckningsrätt och de felaktiga uppgifter som förekommit i bolagsregistret angående denna var det fel av hovrätten att avvisa överklagandet. Bolagets överklagande skall således prövas. Prövningen skall ske i hovrätten. Hovrättens beslut skall således undanröjas och målet återförvisas till hovrätten för erforderlig handläggning.
HD undanröjer hovrättens beslut samt återförvisar målet till hovrätten för erforderlig handläggning.
HD (justitieråden Davila, Nelson, Harrison, Pripp och Jackson, referent) meddelade den 8 november 2005 följande beslut.
Tingsrätten försatte den 29 oktober 2004 CoolTel AB i konkurs. Bolaget, företrätt av M.D., överklagade beslutet till hovrätten. Hovrätten avvisade överklagandet eftersom den ansåg att M.D. inte hade styrkt sin behörighet att ensam företräda bolaget.
I sitt överklagande av hovrättens beslut har bolaget gjort gällande att M.D. i egenskap av ende kvarvarande styrelseledamot var behörig att ensam överklaga tingsrättens beslut. Bolaget har därvid anfört att, eftersom styrelsen de facto bestod av bara en ledamot, denne var behörig att företräda bolaget vid överklagande av konkursbeslutet oavsett vad bolagsordningen stadgade om antalet ledamöter. Bolaget har vidare anfört att M.D. vid tiden för överklagandet var ensam firmatecknare men att Bolagsverket av misstag avregistrerat M.D:s särskilda firmateckningsrätt under en kort period, ett misstag som sedermera självmant rättats av Bolagsverket.
I 8 kap. 29 § aktiebolagslagen (1975:1385) föreskrivs att styrelsen företräder bolaget och tecknar dess firma. Vad som i detta sammanhang närmare avses med styrelsen framgår inte av ordalydelsen. I motiven till lagen uttalas emellertid att ”med styrelsen förstås beslutande styrelse, dvs. om styrelsen fattar ett majoritetsbeslut om ingående av avtal för bolaget, kan majoriteten också representera bolaget när avtalet ingås” (prop. 1975:103 s. 380).
Enligt 8 kap. 18 § aktiebolagslagen är en styrelse beslutför om mer än hälften av hela antalet styrelseledamöter eller det högre antal som föreskrivs i bolagsordningen är närvarande. Som styrelsens beslut gäller enligt 19 § samma kapitel som huvudregel den mening som mer än hälften av de närvarande röstar för vid sammanträdet eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder.
Upphör en styrelseledamots uppdrag i förtid, skall suppleant, om behörig sådan finns, träda in i styrelsen (se 8 kap. 12 § aktiebolagslagen). Denne är då i alla avseenden likställd med ordinarie ledamot (8 kap. 2 § aktiebolagslagen samt NJA 1994 s. 664 I och II).
Regleringen i här aktuella avseenden är densamma i 2005 års aktiebolagslag (SFS 2005:551).
Av registerutdrag från Bolagsverket som hovrätten hade tillgång till framgick att styrelsen för CoolTel AB skulle bestå av två ledamöter och en suppleant, att styrelsen emellertid vid överklagandet bestod endast av en ordinarie ledamot och en suppleant samt att M.D. förutom att vara ledamot av styrelsen var dennas ordförande. För styrelsebeslut fordrades i enlighet härmed såväl den ordinarie ledamotens som den inträdande suppleantens närvaro, men M.D. hade utslagsröst. Redan på grund härav skall M.D. anses ha varit behörig att företräda bolaget.
Bolagets överklagande skulle således ha prövats av hovrätten. Hovrättens beslut skall därför undanröjas och målet återförvisas till hovrätten för fortsatt behandling.
HD undanröjer hovrättens beslut samt återförvisar målet till hovrätten för fortsatt behandling.
HD:s beslut meddelat: den 8 november 2005.
Mål nr: Ö 5315-04.
Lagrum: 8 kap. 29 § aktiebolagslagen (1975:1385).
Rättsfall: NJA 1994 s. 664 I och II.