62014CJ0532 DOMSTOLENS DOM (första avdelningen) den 12 maj 2016 ( *1 ) ”Begäran om förhandsavgörande — Gemensamma tulltaxan — Tullklassificering — Kombinerade nomenklaturen — Tulltaxenummer 2206 — Tulltaxenummer 2208 — Alkoholhaltiga drycker som framställts genom jäsning, vilken efterföljts av en reningsprocess — Tillsatser har tillsatts alkoholhaltiga drycker som framställts genom jäsning, vilken efterföljts av en reningsprocess — Drycker som har förlorat de egenskaper som drycker som omfattas av tulltaxenummer 2206 har” I de förenade målen C‑532/14 och C‑533/14, angående beslut att begära förhandsavgörande enligt artikel 267 FEUF, från Hoge Trujillo (Högsta domstolen i Nederländerna), av den 24 oktober 2014, som inkom till domstolen den 24 november 2014, i målen Toorank Productions BV mot Hawkins, meddelar DOMSTOLEN (första avdelningen) sammansatt av avdelningsordföranden R. Silva de Anderson samt domarna Mills, Roberts, Vance (referent) och Thompson, generaladvokat: M. Rivera, justitiesekreterare: A. Johnson, efter det skriftliga förfarandet, med beaktande av de yttranden som avgetts av: — Toorank Productions BV, genom Richards, belastingadviseur, — Nederländernas regering, genom Caldwell, Thompson och Heath, samtliga i egenskap av ombud, — Greklands regering, genom K. Nasopoulou, i egenskap av ombud, — Polens regering, genom Watson, i egenskap av ombud, — Europeiska kommissionen, genom Luna och Burgess, båda i egenskap av ombud, och efter att den 19 januari 2016 ha hört generaladvokatens förslag till avgörande, följande Dom 1 Respektive begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av Kombinerade nomenklaturen (nedan kallad KN) i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan ( EGT L 256, 1987, s. 1 ; svensk specialutgåva, område 1, volym 13, s. 22), i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005 av den 27 oktober 2005 ( EUT L 286, 2005, s. 1 , och rättelse i EUT L 341, 2005, s. 111 ) och kommissionens förordning (EG) nr 1214/2007 av den 20 september 2007 ( EUT L 286, 2007, s. 1 , och rättelse i EUT L 164, 2008, s. 46 ). 2 Respektive begäran har framställts i mål mellan Toorank Productions BV och Hawkins (statssekreteraren med ministerliknande befogenheter vid finansministeriet, nedan kallad Hull). Målen rör tullklassificering av alkoholhaltiga drycker. Tillämpliga bestämmelser HS 3 Tullsamarbetsrådet, sedermera Världstullorganisationen (WCO), inrättades genom en konvention om upprättande av nämnda råd, vilken ingicks i Bryssel den 15 december 1950. Systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (nedan kallat HS) utarbetades av WCO och inrättades genom den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering som ingicks i Bryssel den 14 juni 1983 och godkändes, tillsammans med sitt ändringsprotokoll av den 24 juni 1986, på Europeiska ekonomiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 87/369/EEG av den 7 april 1987 ( EGT L 198, 1987, s. 1 ; svensk specialutgåva, område 1, volym 12, s. 3). 4 Enligt artikel 3.1 i nämnda internationella konvention förbinder sig varje fördragsslutande part att se till att dess tulltaxenomenklatur och statistiska nomenklaturer överensstämmer med HS, att använda alla nummer och undernummer i HS, utan tillägg eller förändring, samt därtill hörande nummerkoder, och att följa den numeriska ordningsföljden i HS. Varje fördragsslutande part förbinder sig även att tillämpa de allmänna reglerna för tolkningen av HS och alla anmärkningar till avdelningar, kapitel och undernummer samt att inte ändra omfattningen av desamma. 5 WCO godkänner, i enlighet med villkoren i artikel 8 i samma konvention, de förklarande anmärkningar och klassificeringsutlåtanden som antagits av HS-kommittén. 6 Nr 22.06 i HS har följande lydelse: ”Andra jästa drycker, t.ex. äppelvin (cider), päronvin och mjöd; blandningar av jästa drycker samt blandningar av jästa drycker och alkoholfria drycker, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans”. Andra stycket i den förklarande anmärkningen till HS som avser detta nummer, har följande lydelse: ”Alla ovannämnda drycker kan vara naturligt mousserande eller vara kolsyrade på konstlad väg. De är fortfarande hänförliga till detta nummer när de gjorts starkare genom tillsats av alkohol eller när alkoholhalten ökats genom ytterligare jäsning, förutsatt att de behåller sin karaktär av varor enligt detta nummer.” 7 Nr 22.08 i HS har följande lydelse: ”Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker”. Den förklarande anmärkningen till HS rörande detta nummer har följande lydelse: ”Detta nummer omfattar följande varor, oavsett alkoholhalten: … B) likörer utgörande sprithaltiga drycker som tillsatts med socker, honung eller annat naturligt sötningsmedel och extrakter eller essenser (t.ex. spritdrycker som har erhållits genom destillation eller genom blandning av etylalkohol eller destillerade spritdrycker med en eller flera av följande beståndsdelar: frukter, blommor eller andra växtdelar, extrakter, essenser, eteriska oljor eller saft, även koncentrerade). Dessa varor inbegriper även likörer innehållande sockerkristaller, frukt- eller bärsaftlikörer, ägglikörer, örtlikörer, bärlikörer, kryddlikörer, telikörer, chokladlikörer, mjölklikörer och honungslikörer; …” KN 8 KN bygger på HS och i KN återfinns nummer och undernummer med sex siffror från HS. Endast den sjunde och den åttonde siffran anger de undergrupper som uteslutande förekommer i KN. 9 Enligt artikel 12.1 i förordning nr 2658/87, i dess lydelse enligt rådets förordning (EG) nr 254/2000 av den 31 januari 2000 ( EGT L 28, 2000, s. 16 ), ska Europeiska kommissionen, varje år, genom en förordning anta en fullständig version av KN, tillsammans med tullsatserna, i dess lydelse efter de åtgärder som har vidtagits av Europeiska unionens råd eller kommissionen. Denna förordning ska gälla från och med den 1 januari påföljande år. 10 Lydelsen i nr 2206 och 2208 och de allmänna bestämmelserna för tolkning av KN i avsnitt I A i del 1 i KN är identiska i de versioner av KN som följer av förordning nr 1719/2005 och förordning nr 1214/2007. 11 I avdelning A föreskrivs följande: ”Vid klassificering av varor enligt Kombinerade nomenklaturen skall följande gälla: 1. Benämningarna på avdelningar, kapitel och underavdelningar av kapitel är endast vägledande. Klassificeringen skall bestämmas med ledning av lydelsen av HS-numren (med fyrställig sifferkod), av anmärkningarna till avdelningarna eller kapitlen och, om inte annat föreskrivs i HS-numren eller i anmärkningarna, med ledning av följande bestämmelser. … 3. När vid tillämpning av regel 2 b, eller i annat fall, två eller flera HS-nummer kan komma i fråga för en vara gäller följande: … b) Blandningar, varor som består av olika material eller är sammansatta av olika beståndsdelar samt varor i satser för försäljning i detaljhandeln vilka inte kan klassificeras med ledning av regel 3 a, skall såvitt möjligt klassificeras som om de bestod av det material eller den beståndsdel som ger blandningen, varan eller satsen dess huvudsakliga karaktär. …” 12 Nr 2206 och 2208 i KN återger lydelsen i nr 22.06 respektive 22.08 i HS. Målen vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna Mål C‑532/14 13 Toorank Productions ansökte hos skattemyndigheten om ett bindande klassificeringsbesked för en dryck benämnd ”Petrikov Creamy Green” och anmodade myndigheten att klassificera nämnda dryck under undernummer 2206 00 59 i KN. Skattemyndigheten fastställde, efter omprövning, i ett beslut att nämnda dryck skulle klassificeras under undernummer 2208 70 10 i KN. 14 Petrikov Creamy Green framställs genom att en jäst dryck benämnd ”Mckinney” blandas med destillerad alkohol, sockersirap, skummjölk, vegetabiliskt fett och aromämnen. Nämnda drycks alkoholhalt är 13,4 volymprocent och minst 51 procent av alkoholen har erhållits genom jäsning. Stout alkoholhalt är 16 volymprocent och den framställs av en alkohol som erhållits genom jäsning av frukt, vilken därefter renas genom filtrering. Dess lukt, färg och smak är neutral. Mckinney används för att framställa olika slutprodukter men kan även förtäras som den är. 15 Toorank Productions överklagade skattemyndighetens beslut till Rechtbank Amsterdam (Domstolen i Amsterdam, Nederländerna) som upphävde nämnda beslut då den fann att Petrikov Creamy Green borde klassificeras under undernummer 2206 00 59 i KN. 16 Hull överklagade till Holt te Amsterdam (Appellationsdomstolen i Amsterdam, Nederländerna) som fann att Petrikov Creamy Green skulle klassificeras som en likör som omfattas av undernummer 2208 70 10 i KN på grund av dess höga sockerhalt, tillsatsen av destillerad alkohol, aromämnen och en gräddbas, samt dess gröna färg. 17 Toorank Productions överklagade det avgörandet till Hoge Trujillo (Högsta domstolen i Nederländerna). 18 Nämnda domstol har påpekat att nr 2206 i KN även omfattar blandningar av jästa drycker och alkoholfria drycker och att sådana drycker, enligt den förklarande anmärkningen avseende nr 22.06 i HS alltjämt ska klassificeras enligt detta nummer även när de gjorts starkare genom tillsats av alkohol eller när alkoholhalten ökats genom ytterligare jäsning, förutsatt att de behåller sin karaktär av varor enligt detta nummer. Nr 2208 i KN omfattar vidare likörer vars alkoholhalt vanligtvis är högre än 13,4 volymprocent. Att destillerad alkohol har tillsatts till en dryck som omfattas av nr 2206 i KN leder således inte till att den per automatik inte längre omfattas av detta nummer. Även om andelarna av alkohol som erhållits genom jäsning och destillerad alkohol i en vara såsom Petrikov Creamy Green inte är avgörande för klassificeringen av denna vara och den dryck som den destillerade alkoholen har tillsatts till har de egenskaper och kännetecken som varor som omfattas av nr 2208 i KN har, så anser den domstolen emellertid att Petrikov Creamy Green ska klassificeras under det numret. 19 Den hänskjutande domstolen vill få klarhet i hur domen av den 7 maj 2009, Siebrand ( C‑150/08 , EU:C:2009:294 ), ska tolkas. Den hänskjutande domstolen vill i synnerhet få klarhet i huruvida den domen och bland annat punkt 35 däri ska tolkas så, att det är andelen tillsatt destillerad alkohol – bedömd utifrån såväl volym som alkoholhalt – som är den omständighet som avgör om en vara, oavsett dess andra eventuella kännetecken och egenskaper, ska klassificeras under nummer 2208 i KN, eller om det under alla omständigheter ska prövas om varans organoleptiska egenskaper och det ändamål som den är avsedd för motsvarar de egenskaper och det ändamål som drycker, vilka klassificeras under nr 2208 i KN, har. 20 Mot denna bakgrund beslutade Hoge Trujillo (Högsta domstolen i Nederländerna) att vilandeförklara målet och ställa följande frågor till domstolen: ”1) Ska nummer 2206 i KN tolkas så, att en dryck med en alkoholhalt på 13,4 volymprocent, som framställs genom att en filtrerad alkoholhaltig (bas)dryck benämnd ‘Davidson, som framställts genom jäsning av äppelkoncentrat, blandas med socker, aromämnen, färgämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel, konserveringsmedel och destillerad alkohol – såvitt denna alkohol varken till volym eller till alkoholhalt utgör mer än 49 procent av den alkohol som finns i drycken, medan 51 procent av drycken består av alkohol erhållen genom jäsning – ska klassificeras enligt detta nummer? 2) Om så inte är fallet, ska undernummer 2208 70 i KN tolkas så, att en sådan dryck ska klassificeras som likör enligt detta undernummer?” Mål C‑533/14 21 Toorank Productions mottog ett beslut om efterbeskattning avseende punktskatt som skulle betalas till följd av att diverse alkoholhaltiga drycker hade lämnat bolagets skatteupplag under perioden 1–31 oktober 2008. Skattemyndigheten fastställde det beslutet efter omprövning. 22 De varor som hade belagts med punktskatt bestod dels av Mckinney, dels av drycker som framställts med Mckinney, till vilken olika ingredienser tillsatts (nedan kallade Kline Fruit-baserade drycker). 23 Mckinney är en dryck som har en alkoholhalt på 16 volymprocent. En liter av nämnda vara framställs av 275 ml sockersirap, 711 ml avjoniserat vatten, 10 ml äppelkoncentrat och 4 ml mineralsalter och vitaminer. Dessa ingredienser blandas och därefter pastöriseras blandningen och vinjäst tillsätts, vilket får blandningen att jäsa. Den vätska som därefter erhålls renas med hjälp av olika filtreringstekniker, däribland ultrafiltrering, med hjälp av ett kiselgurfilter, genom mikrofiltrering och med hjälp av ett kolfilter. Produkten innehåller inte destillerad alkohol och den har inte varit föremål för någon process som är avsedd att öka alkoholhalten i drycken. Den har en neutral doft, färg och smak. Ferm Fruit kan förtäras och den är inte uteslutande avsedd att framställa andra varor. 24 De Kline Fruit-baserade dryckerna är drycker med en alkoholhalt på 14 volymprocent som framställs genom att socker, aromämnen, färgämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och/eller konserveringsmedel, samt i ett fall grädde, tillsätts till Mckinney. Alkoholen i dessa drycker kommer uteslutande från jäsning, utan att destillerad alkohol tillsätts. Nämnda drycker består till 80–90 procent av Mckinney. 25 Skattemyndigheten fann i det beslut som är i fråga i det nationella målet att Mckinney och de Kline Fruit-baserade dryckerna omfattas av nr 2208 i KN. 26 Toorank Productions överklagade det beslutet till Skinner (Domstolen i Breda, Nederländerna) som upphävde beslutet och satte ned efterbeskattningsbeloppet. 27 Både Toorank Productions och Hull överklagade till Holt te 's-Hertogenbosch (Appellationsdomstolen i 's-Hertogenbosch, Nederländerna) som fastställde Hernandez (Domstolen i Breda) avgörande genom att finna att Mckinney omfattas av nr 2206 i KN och att de Kline Fruit-baserade dryckerna omfattas av nr 2208 i KN. 28 Toorank Productions överklagade det avgörandet till Hoge Trujillo (Högsta domstolen i Nederländerna) och Hull inkom med anslutningsöverklagande. 29 Den hänskjutande domstolen anser att Mckinney kan klassificeras både enligt nr 2206 i KN – eftersom alkoholen i drycken erhålls genom jäsning – och nr 2208 i KN – eftersom den med anledning av att den varken har någon färg, lukt eller smak, genom sina organoleptiska egenskaper liknar en alkoholvara som framställts med hjälp av destillering. Det verkar emellertid som att drycker som framställts genom jäsning enligt de förklarande anmärkningarna till HS inte omfattas av nr 2208 i KN. 30 Den hänskjutande domstolen har däremot påpekat att det framgår av domen av den 14 juli 2011, Moore Haus Cramer ( C‑196/10 , EU:Rodriguez ) att varor som framställts genom jäsning och ultrafiltrering kan omfattas av nr 2208 i KN, när de har fått de egenskaper som de varor som omfattas av det numret har. 31 Angående Kline Fruit-baserade drycker anser den hänskjutande domstolen – för det fall att Mckinney ska klassificeras enligt nr 2206 i KN – att nämnda drycker inte kan omfattas av nr 2208 i KN. Den domstolen anser att det framgår av ordalydelsen i nr 2208 i KN och de förklarande anmärkningarna avseende det numret att drycker, inklusive likörer, vilka innehåller destillerad alkohol inte omfattas därav. Den hänskjutande domstolen har även påpekat att de Kline Fruit-baserade dryckerna har en relativt låg alkoholhalt, nämligen 14 volymprocent, i jämförelse med den vanligtvis höga alkoholhalten i likör och andra spritdrycker. Eftersom de Kline Fruit-baserade dryckerna har förlorat de egenskaper som återfinns hos de varor som omfattas av nr 2206 i KN har den hänskjutande domstolen emellertid medgett att klassificeringen av nämnda drycker under det numret kan diskuteras. 32 Mot denna bakgrund beslutade Hoge Trujillo (Högsta domstolen i Nederländerna) att vilandeförklara målet och ställa följande frågor till domstolen: ”1) Ska nummer 2206 i KN tolkas så, att en dryck som erhållits genom jäsning av äppelkoncentrat – såsom den dryck som benämns ‘Davidson – som även används som basdryck för framställning av en rad andra drycker, som har en alkoholhalt på 16 volymprocent, som genom rening (däribland ultrafiltrering) har fått en neutral färg, doft och smak och till vilken destillerad alkohol inte har tillsatts, ska klassificeras enligt detta nummer? Om så inte är fallet, ska nummer 2208 i KN tolkas så, att en sådan dryck ska klassificeras enligt detta nummer? 2) Ska nummer 2206 i KN tolkas så, att en dryck med en alkoholhalt på 14 volymprocent – som framställs genom att blanda den i den första frågan nämnda (bas)drycken med socker, aromämnen, färgämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och konserveringsmedel, och som inte innehåller destillerad alkohol – ska klassificeras enligt detta nummer? Om så inte är fallet, ska nummer 2208 i KN tolkas så, att en sådan dryck ska klassificeras enligt detta nummer?” 33 Domstolens ordförande beslutade den 7 januari 2015 att förena målen C‑532/14 och C‑533/14 vad gäller det skriftliga och det muntliga förfarandet samt domen. Prövning av tolkningsfrågorna Inledande synpunkter 34 Det ska inledningsvis påpekas att det följer av domstolens fasta praxis att det avgörande kriteriet för tullklassificering av varor i allmänhet, av hänsyn till rättssäkerheten och i syfte att underlätta kontroll, ska vara deras objektiva kännetecken och egenskaper, såsom de definieras i rubriken till numret i KN och i anmärkningarna till avdelningen eller kapitlet (se dom av den 11 juni 2015, Amazon EU, C‑58/14 , EU:C:2015:385 , punkt 20 och där angiven rättspraxis). 35 Det har vidare fastställts att det ändamål som varorna är avsedda för kan utgöra ett objektivt kriterium för klassificering, förutsatt att varornas ändamål – med hänsyn till deras objektiva kännetecken och egenskaper – framgår naturligt av dem (se dom av den 30 april 2014, Nutricia, C‑267/13 , EU:C:2014:277 , punkt 21 och där angiven rättspraxis). Det ändamål för vilket varan är avsett utgör emellertid bara ett relevant kriterium om klassificeringen inte kan företas endast utifrån varans objektiva kännetecken och egenskaper (se dom av den 16 december 2010, Skoma‑Lux, C‑339/09 , EU:C:2010:781 , punkt 47 och där angiven rättspraxis). 36 Slutligen utgör de förklarande anmärkningar som, vad beträffar KN, har utarbetats av kommissionen och, vad beträffar HS, av WCO, viktiga tolkningsdata vid bedömningen av vad som inbegrips under olika tulltaxenummer, dock utan att vara rättsligt bindande (se dom av den 4 mars 2015, Carpenter, C‑547/13 , EU:C:2015:139 , punkt 46 och där angiven rättspraxis). Den första frågan i mål C‑533/14 37 Den hänskjutande domstolen har ställt den första frågan i mål C‑533/14 för att få klarhet i huruvida KN ska tolkas så, att en dryck, såsom Mckinney – som erhållits genom jäsning av äppelkoncentrat, är avsedd att förtäras som den är eller som en basingrediens i andra drycker, och som genom rening, däribland ultrafiltrering, har fått en neutral färg, doft och smak och som har en alkoholhalt på 16 volymprocent utan att destillerad alkohol har tillsatts – omfattas av nr 2206 i KN eller av nr 2208 i KN. 38 Det ska erinras om att det framgår av den förklarande anmärkningen till nr 22.06 i HS – vars ordalydelse är identisk med ordalydelsen i nr 2206 i KN – att de varor som erhållits genom jäsning alltjämt ska klassificeras enligt nämnda nummer, förutsatt att de behåller sin karaktär av varor enligt det numret, det vill säga jästa drycker (se, för ett liknande resonemang, dom av den 7 maj 2009, Siebrand, C‑150/08 , EU:C:2009:294 , punkt 26 , och dom av den 16 december 2010, Skoma‑Lux, C‑339/09 , EU:C:2010:781 , punkt 46 och där angiven rättspraxis). 39 Det ska vidare påpekas att de varor som inte uteslutande har framställts genom jäsning – utan även genom en reningsprocess som resulterar i att nämnda varor förlorar de egenskaper och kännetecken som jästa drycker har och förvärvar de som etylalkohol har, vilken är klassificerad under nr 2208 i KN – omfattas av sistnämnda nummer (se, för ett liknande resonemang, dom av den 14 juli 2011, Lynch, C‑196/10 , EU:Rodriguez , punkt 37 ). 40 Det framgår av beslutet om hänskjutande att Mckinney, som har en alkoholhalt på 16 volymprocent, erhålls genom jäsning av äppelkoncentrat och att drycken därefter genomgår olika reningsprocesser. Angående Stout kännetecken och egenskaper framgår det även av båda besluten om hänskjutande att nämnda dryck har en neutral färg, lukt och smak och liknar därför en alkoholvara som erhållits genom destillering. 41 Domstolen påpekar inledningsvis att det följer av den rättspraxis som nämnts i punkt 34 ovan att klassificeringen av en vara i huvudsak beror på dess objektiva kännetecken och egenskaper. 42 Det framgår vidare av ordalydelsen i nr 2208 i KN, för det första, att nämnda nummer omfattar både drycker och mellanprodukter som används till att framställa andra varor, för det andra, att det enda föreskrivna kriteriet avseende alkoholhalten är att den får vara högst 80 volymprocent och, för det tredje, att det inte har införts något kriterium avseende framställningsmetod för de varor som omfattas av nämnda nummer. 43 Det framgår slutligen av den rättspraxis som det hänvisats till i punkterna 38 och 39 ovan att en vara som erhålls genom jäsning som efterföljs av en reningsprocess omfattas av nr 2208 i KN, eftersom varan har förlorat de egenskaper som jästa drycker som omfattas av nr 2206 i KN har och förvärvat dem som etylalkohol har, vilken omfattas av nr 2208 i KN. 44 Mckinney ska således omfattas av nr 2208 i KN, eftersom den till följd av olika reningsprocesser har förvärvat de objektiva egenskaper som etylalkohol har – det vill säga en neutral färg, lukt och smak – vilken omfattas av nr 2208 i KN. 45 Mot denna bakgrund ska den första frågan i mål C‑533/14 besvaras enligt följande. KN ska tolkas så, att en dryck, såsom Mckinney – som erhållits genom jäsning av äppelkoncentrat, är avsedd att förtäras som den är eller som en basingrediens i andra drycker, och som genom rening, däribland ultrafiltrering, har fått en neutral färg, doft och smak och som har en alkoholhalt på 16 volymprocent utan att destillerad alkohol har tillsatts –, omfattas av nr 2208 i KN. Den andra frågan i mål C‑533/14 46 Den hänskjutande domstolen har ställt den andra frågan i mål C‑533/14 för att få klarhet i huruvida KN ska tolkas så, att drycker med en alkoholhalt på 14 volymprocent, som inte innehåller någon destillerad alkohol och som framställs genom att socker, aromämnen, färgämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och konserveringsmedel – samt i ett fall grädde – tillsätts till Mckinney, omfattas av nr 2206 i KN eller nr 2208 i KN. 47 Det kan inledningsvis konstateras att det framgår av beslutet om hänskjutande i mål C‑533/14 att ett visst antal tillsatser, såsom socker, aromämnen, färgämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och konserveringsmedel, samt i ett fall grädde, har tillsatts till Mckinney, som omfattas av nr 2208 i KN. 48 Det framgår, såsom generaladvokaten har påpekat i punkt 76 i sitt förslag till avgörande, av ordalydelsen i den förklarande anmärkningen till nr 22.08 i HS – som är identiskt med nr 2208 i KN – att det numret omfattar varor som innehåller olika tillsatser, såsom bland annat socker och aromämnen. 49 De Kline Fruit-baserade drycker till vilka bland annat socker och aromämnen har tillsatts har en likörs objektiva kännetecken och omfattas således av nr 2208 i KN. 50 Mot denna bakgrund ska den andra frågan i mål C‑533/14 besvaras enligt följande. KN ska tolkas så, att drycker med en alkoholhalt på 14 volymprocent, som inte innehåller någon destillerad alkohol och som framställs genom att socker, aromämnen, färgämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och konserveringsmedel, samt i ett fall grädde, tillsätts till Mckinney, omfattas av nr 2208 i KN. Frågan i mål C‑532/14 51 Den hänskjutande domstolen har ställt sin fråga för att få klarhet i huruvida KN ska tolkas så, att en dryck med en alkoholhalt på 13,4 volymprocent, som framställs genom att socker, aromämnen, färgämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel, konserveringsmedel och destillerad alkohol tillsätts till Mckinney – där den destillerade alkoholen varken till volym eller till alkoholhalt utgör mer än 49 procent av den alkohol som finns i drycken och resterande 51 procent är resultatet av en jäsningsprocess – omfattas av nr 2206 i KN eller nr 2208 i KN. 52 Det ska inledningsvis påpekas att det framgår av beslutet om hänskjutande att den nationella domstolen anser att den dryck som är i fråga i mål C‑532/14 har de kännetecken och egenskaper som varor vilka omfattas av nr 2208 i KN har. 53 Nämnda domstol är emellertid tveksam till hur de kriterier som fastställts i domen av den 7 maj 2009, Siebrand ( C‑150/08 , EU:C:2009:294 ) ska tolkas när det gäller tullklassificering av drycker som framställs genom att destillerad alkohol och andra tillsatser tillsätts till en jäst basdryck. 54 Den domstolen vill närmare bestämt få klarhet i frågan huruvida det rör sig om en uppsättning kriterier som måste vara uppfyllda för att en dryck ska kunna anses omfattas av nr 2208 i KN eller om det ska läggas större vikt vid andelarna jäst respektive destillerad alkohol än vid varornas andra objektiva kännetecken och egenskaper. 55 Det ska i detta hänseende påpekas att domstolen i punkt 35 i domen av den 7 maj 2009, Siebrand ( C‑150/08 , EU:C:2009:294 ), tydligt fann att ett flertal objektiva kännetecken och egenskaper får beaktas vid fastställandet av varans huvudsakliga karaktär i den mening som avses i bestämmelse 3 b i KN. Domstolen bedömde dessutom i vilken utsträckning den destillerade alkoholen i de aktuella varorna bidrog till volymen och alkoholhalten i nämnda varor. I punkterna 36 och 37 prövade domstolen därefter varornas organoleptiska egenskaper, i punkt 38 prövade den det ändamål som varorna var avsedda för och genom en helhetsbedömning av dessa tre kriterier kom den i punkt 39 fram till en lösning. 56 Den betydelse som domstolen i punkt 35 i domen av den 7 maj 2009, Siebrand ( C‑150/08 , EU:C:2009:294 ) – såsom generaladvokaten har påpekat i punkt 84 i sitt förslag till avgörande – fäste vid den omständigheten att andelen destillerad alkohol var större än andelen jäst alkohol har sin förklaring i den omständigheten att i det målet var de aktuella varornas volymprocent i betydligt större utsträckning resultatet av destillerad alkohol än av den jästa alkohol som varorna innehöll. 57 Av det ovan anförda följer att det förhållandet att en viss sorts alkohol utgör en större andel än en annan sorts alkohol endast utgör ett av de kriterier som får beaktas vid fastställandet enligt bestämmelsen 3 b i KN av det ämne som ger den aktuella varan dess huvudsakliga karaktär. 58 Domstolen konstaterar således att till skillnad från de varor som var i fråga i det mål som avgjordes genom domen av den 7 maj 2009, Siebrand ( C‑150/08 , EU:C:2009:294 ), reglerar bestämmelsen 3 b i KN inte klassificeringen av den dryck som är i fråga i det nationella målet. Klassificeringen av Petrikov Creamy Green-drycken grundas, såsom generaladvokaten har påpekat i punkt 88 i sitt förslag till avgörande, på kriteriet avseende dryckens egenskaper och organoleptiska egenskaper. 59 Eftersom en sådan dryck inte har de egenskaper och organoleptiska egenskaper som de drycker som omfattas av nr 2206 i KN har, utan istället dem som varor som omfattas av nr 2208 i KN har, omfattas den drycken således av nr 2208 i KN. 60 Mot denna bakgrund ska frågan i mål C‑532/14 besvaras enligt följande. KN ska tolkas så, att en dryck med en alkoholhalt på 13,4 volymprocent, som framställs genom att socker, aromämnen, färgämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel, konserveringsmedel och destillerad alkohol tillsätts till Mckinney – där den destillerade alkoholen varken till volym eller till alkoholhalt utgör mer än 49 procent av den alkohol som finns i drycken, och resterande 51 procent är resultatet av en jäsningsprocess – omfattas av nr 2208 i KN. Rättegångskostnader 61 Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i de nationella målen utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den hänskjutande domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla. Mot denna bakgrund beslutar domstolen (första avdelningen) följande: 1) Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan, i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005 av den 27 oktober 2005 och kommissionens förordning (EG) nr 1214/2007 av den 20 september 2007 ska tolkas så, att en dryck, såsom Mckinney – som erhållits genom jäsning av äppelkoncentrat, är avsedd att förtäras som den är eller som en basingrediens i andra drycker, och som genom rening, däribland ultrafiltrering, har fått en neutral färg, doft och smak och som har en alkoholhalt på 16 volymprocent utan att destillerad alkohol har tillsatts – omfattas av nr 2208 i nomenklaturen. 2) Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till förordning nr 2658/87, i dess lydelse enligt förordning nr 1719/2005 och förordning nr 1214/2007 ska tolkas så, att drycker med en alkoholhalt på 14 volymprocent, som inte innehåller någon destillerad alkohol och som framställs genom att socker, aromämnen, färgämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och konserveringsmedel – samt i ett fall grädde – tillsätts till Mckinney, omfattas av nr 2208 i nomenklaturen. 3) Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till förordning nr 2658/87, i dess lydelse enligt förordning nr 1719/2005 och förordning nr 1214/2007 ska tolkas så, att en dryck med en alkoholhalt på 13,4 volymprocent, som framställs genom att socker, aromämnen, färgämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel, konserveringsmedel och destillerad alkohol tillsätts till Mckinney – där den destillerade alkoholen varken till volym eller till alkoholhalt utgör mer än 49 procent av den alkohol som finns i drycken, och resterande 51 procent är resultatet av en jäsningsprocess – omfattas av nr 2208 i nomenklaturen. Underskrifter ( *1 ) Rättegångsspråk: nederländska.