Mål Short mot Reese (begäran om förhandsavgörande från Finanzgericht Hamburg) ”Tullunion – Förordning (EG) nr 1719/2005 – Gemensamma tulltaxan – Uppbörd av importtull – Import av bearbetade livsmedel – Svampkonserver – Undernummer KN 2003 10 30 – Uppbörd av tilläggsbelopp – Proportionalitetsprincipen” Sammanfattning av domen Gemensamma tulltaxan – Tull – Gemenskapens tullkvoter (Rådets förordning nr 2658/87, bilaga I; kommissionens förordningar nr 1864/2004 och nr 1719/2005) Det specifika tullbeloppet på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt som är tillämpligt enligt kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan, och som uppbärs vid import av konserverad svamp tillhörande släktet Agaricus som omfattas av undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen som återfinns i nämnda bilaga, utanför den tullkvot som öppnats genom kommissionens förordning (EG) nr 1864/2004 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för konserverad svamp som importeras från tredjeland, i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 1995/2005, är giltigt med hänsyn till proportionalitetsprincipen. Vid prövningen av giltigheten av det specifika tullbeloppet, som eftersträvar mål såväl inom den gemensamma handelspolitiken som inom den gemensamma jordbrukspolitiken, måste domstolen avgöra om det utgör en åtgärd som är uppenbart oproportionerlig för att uppnå de mål som eftersträvas. Med hänsyn till den ofrånkomliga komplexiteten av fastställandet, under förhandlingarna vid WTO, av vid vilken nivå en specifik tull gör att sådan import blir ekonomiskt ofördelaktig, kan det inte påstås att de behöriga unionsinstitutionerna överskred gränserna för sitt stora utrymme för skönsmässig bedömning på området när unionens maximala tullbelopp fastställdes till 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt. Detta belopp kan således inte anses vara uppenbart oproportionerligt. Den omständigheten, att effekten av det omstridda specifika tullbeloppet blev att det blev omöjligt att uppnå ekonomisk vinst vid import utanför tullkvoterna, kan inte heller innebära att detta belopp är uppenbart oproportionerligt i förhållande till det eftersträvade målet. Enligt principen om mest gynnad nationsbehandling i artikel 1 i GATT 1994 är det nämligen inte tillåtet att fastställa en specifik tull till en nivå som skiljer sig åt för varje medlem i WTO. Argumentet att det omstridda specifika tullbeloppet förhindrar försäljning av svamp från tredjeländer inom unionen med beaktande av produktionskostnaderna för svamp kan således inte anses visa att unionslagstiftaren har överskridit sitt stora utrymme för skönsmässig bedömning då denna fastställde det specifika tullbeloppet till 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt, vilket tillämpas på import utanför tullkvoterna från samtliga av WTO:s medlemsstater. (se punkterna 27, 31–35 och domslutet) DOMSTOLENS DOM (tredje avdelningen) den 25 november 2010 ( * ) ”Tullunion – Förordning (EG) nr 1719/2005 – Gemensamma tulltaxan – Uppbörd av importtull – Import av bearbetade livsmedel – Svampkonserver – Undernummer KN 2003 10 30 – Uppbörd av tilläggsbelopp – Proportionalitetsprincipen” I mål Good, angående en begäran om förhandsavgörande enligt artikel 234 EG, framställd av Jones (Tyskland) genom beslut av den 13 maj 2009, som inkom till domstolen den 15 juni 2009, i målet Barsoum Chabo mot Reese, meddelar DOMSTOLEN (tredje avdelningen) sammansatt av avdelningsordföranden Mays samt domarna R. Silva de Clark, Mcgee, Richardson (referent) och Parker, generaladvokat: V. Campbell, justitiesekreterare: handläggaren Walker, efter det skriftliga förfarandet och förhandlingen den 29 april 2010, med beaktande av de yttranden som avgetts av: – Barsoum Chabo, genom M. Ehninger, Rechtsanwalt, – Italiens regering, genom Williams, i egenskap av ombud, biträdd av Taylor, avvocato dello Stato, – Europeiska unionens råd, genom M. Simm och Mullins, båda i egenskap av ombud, – Europeiska kommissionen, genom Parks och B.-R. Holmes, båda i egenskap av ombud, och efter att den 24 juni 2010 ha hört generaladvokatens förslag till avgörande, följande Dom 1 Begäran om förhandsavgörande avser giltigheten av kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005 av den 27 oktober 2005 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 286, s. 1), avseende storleken på det tilläggsbelopp som har fastställts för import, utanför tullkvoterna, av varor hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen som återfinns i denna bilaga. 2 Begäran har framställts i ett mål mellan Barsoum Chabo och Reese rörande Smith beslut, vid omprövning, att inte ändra sitt tidigare beslut att med stöd av förordning nr 1719/2005 uppbära tilläggsbelopp. Tillämpliga bestämmelser 3 Enligt kapitel 20 avsnitt IV del 2 i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, s. 1; svensk specialutgåva, område 11, volym 13, s. 22), i dess lydelse enligt förordning nr 1719/2005 (nedan kallad förordning nr 2658/87), påförs import utanför tullkvoterna av svampar tillhörande släktet Agaricus (champinjoner), som inte är tillfälligt konserverade och genomkokta, hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen, en konventionell värdetullsats på 18,4 procent, samt ett tilläggsbelopp i form av en specifik tull på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt. 4 I bilaga 7 till avdelning III del 3 i bilaga I till denna förordning föreskrivs gemenskapstullkvoter motsvarande en kvantitet på 62 660 ton avrunnen vikt gällande svampar av släktet Agaricus. Inom dessa kvoter påförs import av svampar hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen enbart en värdetullsats på 23 procent. Kvoterna fördelas mellan leverantörsländerna på så sätt att den beviljade kvoten till andra länder än Republiken Polen har fastställts till 28 780 ton avrunnen vikt. 5 Genom kommissionens förordning (EG) nr 1864/2004 av den 26 oktober 2004 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för konserverad svamp som importeras från tredje land (EUT L 325, s. 30), i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 1995/2005 av den 7 december 2005 (EUT L 320, s. 34) (nedan kallad förordning nr 1864/2004), fastställs gemenskapstullkvoter för konserverad svamp av släktet Agaricus , inom vilka import av svampkonserver hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen i princip enbart påförs en värdetullsats på 23 procent. Av bilaga I till denna förordning framgår att dessa kvoter från och med den 1 januari 2006 gäller en kvantitet på totalt 30 702,5 ton avrunnen nettovikt, varav 23 750 ton beviljas Folkrepubliken Kina. 6 Uppbörden av dessa tullar och öppnandet av nämnda kvoter utgör ett införlivande i unionsrätten av Europeiska unionens internationella åtaganden vad avser importen av de aktuella varorna. Dessa åtaganden finns uppräknade i EG:s bindningslista CXL som utgör en del av Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (nedan kallat GATT 1994), vilket återfinns i bilaga 1 A till avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (WTO), undertecknat i Marrakech den 15 april 1994 och godkänt genom rådets beslut 94/800/EG av den 22 december 1994 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar – vad beträffar frågor som omfattas av dess behörighet – av de avtal som är resultatet av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan (1986–1994) (EGT L 336, s. 1; svensk specialutgåva, område 11, volym 38, s. 3). 7 I ovannämnda bilaga 1 A återfinns även jordbruksavtalet (EGT L 336, 1994, s. 22; svensk specialutgåva, område 11, volym 38, s. 24), vars artikel 4, med rubriken ”Marknadstillträde”, har följande lydelse: ”1. Medgivanden rörande marknadstillträde upptagna i listor avser bindningar och tullnedskärningar och andra åtaganden om marknadstillträde som anges i dessa. 2. Medlemmarna skall inte upprätthålla, vidta eller återgå till åtgärder av den typ som de har ålagts att ändra till vanliga tullar … , om inte annat föreskrivs i artikel 5 och bilaga 5.” 8 I fotnot 1 som omnämns i punkt 2 i ovannämnda artikel föreskrivs följande: ”Dessa åtgärder inkluderar kvantitativa importbegränsningar, variabla importavgifter, minimipriser för import, godtycklig importlicensiering, icke-tariffära åtgärder som upprätthålls av statshandelsföretag, frivilliga exportbegränsningar, och liknande åtgärder vid gränsen annat än vanliga tullar vare sig åtgärderna upprätthålls enligt landspecifika undantag från reglerna i [Allmänna tull- och handelsavtalet 1947] eller inte, dock inte åtgärder upprätthållna enligt betalningsbalansbestämmelser eller enligt andra allmänna, icke jordbruksspecifika regler i GATT 1994 eller de andra multilaterala handelsavtalen i Bilaga 1 A till … avtalet [om upprättande av WTO].” 9 Enligt artikel 7.2 i rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (EUT L 169, s. 1) ska värdetullsatsen på 18,4 procent för import utanför tullkvoterna av svamp hänförlig till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till förordning nr 2658/87, med ursprung i Folkrepubliken Kina, vidare sättas ned till 14,9 procent. Det tilläggsbelopp på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt som i förekommande fall uppbärs vid sådan import ska emellertid enligt punkt 5 i denna artikel inte bli föremål för någon nedsättning. Målet vid den nationella domstolen och giltighetsfrågan 10 Barsoum Chabo ansökte den 6 mars 2006 om övergång till fri omsättning av 1 000 kartonger innehållande svampkonserver som utanför tullkvoterna importerats från Folkrepubliken Kina. Eftersom varorna hade deklarerats som hänförliga till undernummer 2003 90 00 i Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till förordning nr 2658/87, skedde tullklareringen enbart med tillämpning av en förmånstullsats på 14,9 procent, enligt nämnda bilaga jämförd med artikel 7.2 i förordning nr 980/2005. 11 Av det varuklassificeringsintyg som utfärdades framgick emellertid att konserverna egentligen var hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen. Genom tulltaxeringsbeslut av den 21 februari 2007 fastställde Reese därför uppbörd av importtull i efterhand på totalt 27 507,13 euro, med tillämpning av en förmånstullsats på 14,9 procent sammantagen med ett tilläggsbelopp på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt, med stöd av bilaga I till förordning nr 2658/87 jämförd med artikel 7.2 och 7.5 i förordning nr 980/2005. 12 Barsoum Chabo ingav den 5 mars 2007 en begäran om omprövning av tulltaxeringsbeslutet. Reese vidhöll vid omprövning den 7 december 2007 sitt tidigare beslut. 13 Den 9 januari 2008 väckte Barsoum Chabo talan med yrkande om upphävande av detta beslut vid Finanzgericht Hamburg. Han ansåg att den importtull som påförts genom beslutet var rättsstridig, i synnerhet eftersom det fastställda beloppet motsvarar ett importförbud. Reese ansåg däremot att beloppet har sin grund i den gemensamma tulltaxa som ska tillämpas på varor hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till förordning nr 2658/87. Beloppet utgör en ordinarie tullavgift som inte kan anses motsvara ett importförbud, utan utgör ett legitimt tullskydd. 14 Jones konstaterade i detta avseende att de ifrågavarande svampkonserverna omfattas av undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen, eftersom det rör sig om svampar av släktet Agaricus , som inte är tillfälligt konserverade och genomkokta. 15 Jones hänvisade därefter till EG‑domstolens dom av den 16 oktober 1991 i mål C‑26/90, Wünsche (REG 1991, s. I‑4961), och av den 4 juli 1996 i mål C‑296/94, Hardy (REG 1996, s. I‑3409), där domstolen slog fast att storleken på det tilläggsbelopp som under denna period tillämpades på import av konserverad eller odlad svamp med stöd av reglerna om gemensam organisation av marknaderna för bearbetade produkter baserade på frukt och grönsaker stred mot proportionalitetsprincipen. Jones ifrågasatte ,sålunda giltigheten av beloppet på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt som fastställts för import, utanför tullkvoterna, av varor hänförliga till undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen i bilaga I till förordning nr 2658/87. 16 Eftersom Jones slutligen bedömde att utgången av målet var beroende av frågan huruvida förmånstullsatsen på 14,9 procent, sammantagen med tilläggsbeloppet på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt, var giltig och följaktligen kunde tillämpas i förevarande fall, beslutade denna domstol att vilandeförklara målet och ställa följande fråga till EU-domstolen: ”Är det tilläggsbelopp på 222 euro per 100 kg nettovikt av varan, som påförs vid import av konserverad svamp tillhörande släktet Agaricus (KN‑nummer 2003 10 30), och som grundar sig både på tullsatsen för varor med ursprung i tredjeland och på förmånstullsatsen, ogiltigt på grund av att det utgör en överträdelse av proportionalitetsprincipen?” Prövning av giltighetssfrågan 17 Den hänskjutande domstolen har ställt förevarande fråga för att få klarhet i huruvida det specifika tullbeloppet på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt, som är tillämpligt enligt förordning nr 1719/2005 och som uppbärs vid import, utanför den tullkvot som öppnats genom förordning nr 1864/2004, av konserverad svamp tillhörande släktet Agaricus som omfattas av undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen, är giltigt med hänsyn till proportionalitetsprincipen. 18 Vad gäller domstolsprövningen av villkoren för genomförandet av proportionalitetsprincipen ska unionslagstiftaren tillerkännas ett stort utrymme för skönsmässig bedömning inom ett område som det i förevarande mål, inom vilket denne ställs inför val av politisk, ekonomisk och social art och måste göra komplicerade bedömningar. En åtgärd på detta område kan endast förklaras ogiltig om den är uppenbart oproportionerlig i förhållande till de mål som de behöriga institutionerna eftersträvar (se dom av den 6 december 2005 i de förenade målen C‑453/03, C‑11/04, C‑12/04 och C‑194/04, ABNA m.fl., REG 2005, s. I‑10423, punkt 69, samt av den 12 januari 2006 i mål C‑504/04, Agrarproduktion Staebelow, REG 2006, s. I‑679, punkt 36). 19 De mål som eftersträvas genom den ifrågavarande regleringen måste således först identifieras för att domstolen därefter ska kunna avgöra huruvida det specifika tullbeloppet i målet vid den nationella domstolen är uppenbart oproportionerligt för att uppnå dessa mål. 20 Det ska framhållas att den ifrågavarande regleringen består av flera rättsliga instrument som är ömsesidigt beroende och som utgör ett allmänt system som är tillämpligt vid import av konserverad svamp tillhörande släktet Agaricus som omfattas av undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen. Det omstridda specifika tullbeloppet utgör således endast en integrerad och oskiljbar beståndsdel av detta system. 21 Detta system framstår nämligen som resultatet av en interaktion mellan å ena sidan bilaga I till förordning nr 2658/87 och förordning nr 980/2005, varigenom gemensamma tulltaxan respektive allmänna preferenssystemet inrättas, och å andra sidan förordning nr 1864/2004 som reglerar tullkvoter. De konventionella och specifika tullbeloppen, vilka fastställs genom tillämpningen av artikel 7.2 och 7.5 i förordning nr 980/2005, påförs endast på import av konserver med stöd av denna bilaga i den mån importen sker utanför den tullkvot som öppnats genom förordning nr 1864/2004. 22 Såsom bland annat framgår av den rättsliga grund på vilken de antagits, omfattas bilaga I till förordning nr 2658/87 samt förordning nr 980/2005 av unionens gemensamma handelspolitik, och de syften som eftersträvas genom dessa tillhör således detta område. 23 Det omstridda specifika tullbeloppet som anges i denna bilaga utgör därmed ett troget införlivande i unionsrätten av unionens internationella åtaganden vid WTO. Beloppet motsvarar i själva verket det högsta tillåtna belopp som unionen har godtagit i bindningslistan med medgivanden och åtaganden, som bifogats GATT 1994. Denna lista svarar dessutom mot målet att förbättra tillträdet till jordbruksmarknaderna för medlemmarna i denna organisation, vilket mål uppställs i jordbruksavtalet och, i synnerhet, det mål som eftersträvas genom artikel 4 i detta avtal, nämligen att genom ett tullförfarande organisera detta tillträde på ett öppnare och mer förutsägbart sätt genom kravet på att alla icke-tariffära, och sedermera förbjudna, handelsåtgärder vid gränsen, i jordbrukssektorn, ska omvandlas till bundna tullar. 24 Såsom även framgår av den rättsliga grund på vilken den antagits, omfattas förordning nr 1864/2004, som fastställer tullkvoter för import av svampkonserver från tredjeländer, av den gemensamma jordbrukspolitiken. De syften som eftersträvas genom denna förordning tillhör således detta område och är knutna till organisationen av den berörda gemensamma marknaden. Syftet med denna förordning är, såsom bland annat framgår av skäl 10, att säkerställa ett tillräckligt utbud av de aktuella produkterna till stabila priser på unionsmarknaden, samtidigt som man undviker marknadsstörningar i form av kraftiga prisvariationer och negativa effekter på unionsproducenterna, som orsakas eller riskerar att orsakas av överdriven import av dessa varor från tredjeländer. 25 Förordning nr 1864/2004 svarar även mot målen för den gemensamma handelspolitiken, i den mån, såsom framgår av skäl 1, den innebär ett införlivande i unionsrätten av unionens internationella åtaganden till följd av jordbruksavtalet, vilka anges i bindningslistan CXL med medgivanden och åtaganden, att under vissa villkor från och med den 1 juli 1995 öppna gemenskapstullkvoter för konserver av svamp tillhörande släktet Agaricus som omfattas av undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen. Dessa åtaganden beaktas för övrigt i bilaga 7 till avdelning III i del 3 av bilaga I till förordning nr 2658/87. 26 Såsom framgår av skäl 9 har förordning nr 1864/2004 dessutom till syfte att fastställa föreskrifter för att säkerställa att hela tullavgiften enligt gemensamma tulltaxan tas ut för de kvantiteter som överskrider tullkvoterna. Härav följer att det omstridda specifika tullbeloppet som tillämpas på importen av konserver från tredjeländer utanför de kvoter som beviljas enligt denna förordning också, i sig, har till syfte – inom den gemensamma jordbrukspolitiken – att genom ekonomiska incitament motverka denna import och därmed undvika onödiga störningar på gemenskapsmarknaden på grund av överdriven import av dessa konserver. 27 Det ovannämnda allmänna systemet och följaktligen även det omstridda specifika tullbeloppet eftersträvar således mål såväl inom den gemensamma handelspolitiken som inom den gemensamma jordbrukspolitiken. 28 Domstolens rättspraxis i domarna i de ovannämnda målen Wünsche och Hardy, vilka den hänskjutande domstolen har hänvisat till i sin begäran om förhandsavgörande, gäller enbart skyddsåtgärder som unionen vid den tiden självständigt vidtog med stöd av reglerna om den gemensamma organisationen av marknaderna för bearbetade produkter baserade på frukt och grönsaker inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa mål gällde åtgärder som Europeiska kommissionen hade valt ut bland ett mycket stort urval av tullåtgärder och icke-tariffära åtgärder vilka antogs kunna uppnå det syfte som eftersträvades med den gemensamma jordbrukspolitiken. 29 Påförandet av en tull, såsom den vars belopp ifrågasätts i förevarande fall, utgör däremot den enda åtgärd som unionens institutioner kunde vidta vad avser importen av de aktuella varorna, i enlighet med unionens internationella åtaganden inom ramen för WTO. Det följer nämligen av artikel 4 i jordbruksavtalet att alla icke-tariffära handelsbarriärer inom jordbrukssektorn måste avskaffas och omvandlas till tullar. De högsta tullsatserna har vidare fastställts i WTO-medlemmarnas bindningslistor. 30 Inom ramen för ovannämnd rättspraxis beaktas emellertid inte de mål som inom den gemensamma handelspolitiken eftersträvas med den angripna regleringen, som utgör resultatet av unionens internationella åtaganden till följd av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan. Gemensamma tulltaxan är därvid den enda tillgängliga åtgärden för att skydda gemenskapsmarknaden inom denna sektor från import med ursprung i tredjeländer. Med beaktande av de bestämmelser som är tillämpliga i det nationella målet kan denna rättspraxis följaktligen inte anses relevant vid prövningen av den aktuella giltighetsfrågan. 31 För att i förevarande fall avgöra huruvida det omstridda specifika tullbeloppet är giltigt måste domstolen pröva om det utgör en åtgärd som är uppenbart oproportionerlig för att uppnå de mål som eftersträvas med den ifrågavarande regleringen. 32 Med hänsyn till den ofrånkomliga komplexiteten av fastställandet, under förhandlingarna vid WTO, av vid vilken nivå en specifik tull gör att sådan import blir ekonomiskt ofördelaktig, kan det inte påstås att de behöriga unionsinstitutionerna överskred gränserna för sitt stora utrymme för skönsmässig bedömning på området när unionens maximala tullbelopp fastställdes till 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt. Detta belopp kan således inte anses vara uppenbart oproportionerligt. 33 Mot bakgrund av de bestämmelser som är tillämpliga i det nationella målet kan den omständigheten, att effekten av det omstridda specifika tullbeloppet blev att det blev omöjligt att uppnå ekonomisk vinst vid import utanför tullkvoterna, inte heller innebära att detta belopp är uppenbart oproportionerligt i förhållande till det eftersträvade målet. 34 Vad beträffar Ellis argument att det omstridda specifika tullbeloppet förhindrar försäljning av svamp från Folkrepubliken Kina inom unionen, om produktionskostnaden för denna beaktas, framhåller domstolen följande. Enligt principen om mest gynnad nationsbehandling i artikel 1 i GATT 1994 är det inte tillåtet att fastställa en specifik tull till en nivå som skiljer sig åt för varje medlem i WTO. Detta argument avseende produktionskostnaderna för svamp med ursprung i en enda medlemsstat i WTO, i förevarande fall Folkrepubliken Kina, kan således inte anses visa att unionslagstiftaren har överskridit sitt stora utrymme för skönsmässig bedömning då denna fastställde det specifika tullbeloppet till 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt, vilket tillämpas på import utanför tullkvoterna från samtliga av WTO:s medlemsstater. 35 Mot bakgrund av samtliga ovanstående överväganden bedömer domstolen att det vid prövningen av den ställda frågan inte har framkommit någon omständighet som påverkar giltigheten av det specifika tullbeloppet på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt som är tillämpligt enligt förordning nr 1719/2005 och som uppbärs vid import, utanför den tullkvot som öppnats genom förordning nr 1864/2004, av konserverad svamp tillhörande släktet Agaricus som omfattas av undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen. Rättegångskostnader 36 Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i målet vid den nationella domstolen utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den nationella domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla. Mot denna bakgrund beslutar domstolen (tredje avdelningen) följande: Vid prövningen av den ställda frågan har det inte framkommit någon omständighet som påverkar giltigheten av det specifika tullbeloppet på 222 euro per 100 kg avrunnen nettovikt som är tillämpligt enligt kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005 av den 27 oktober 2005 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan, och som uppbärs vid import av konserverad svamp tillhörande släktet Agaricus som omfattas av undernummer 2003 10 30 i Kombinerade nomenklaturen som återfinns i nämnda bilaga, utanför den tullkvot som öppnats genom kommissionens förordning (EG) nr 1864/2004 av den 26 oktober 2004 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för konserverad svamp som importeras från tredjeland, i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 1995/2005 av den 7 december 2005. Underskrifter * Rättegångsspråk: tyska.