62011CJ0424 DOMSTOLENS DOM (första avdelningen) den 7 mars 2013 ( *1 ) ”Mervärdesskatt — Direktiv 77/388/EEG — Undantag från skatteplikt för förvaltning av särskilda investeringsfonder — Räckvidd — Pensionsplan för tjänstepensioner” I mål C-424/11, angående en begäran om förhandsavgörande enligt artikel 267 FEUF, framställd av First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Förenade kungariket) genom beslut av den 8 juli 2011, som inkom till domstolen den 11 augusti 2011, i målet Wheels Common Investment Fund Trustees Ltd, National Association of Pension Funds Ltd, Ford Pension Fund Trustees Ltd, Ford Salaried Pension Fund Trustees Ltd, Ford Pension Scheme for Senior Staff Trustee Ltd mot Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs, meddelar DOMSTOLEN (första avdelningen) sammansatt av avdelningsordföranden Carter samt domarna Johnson, Pacheco, J.-J. Kasel och M. Safjan (referent), generaladvokat: Frank, justitiesekreterare: handläggaren Christian, efter det skriftliga förfarandet och förhandlingen den 12 september 2012, med beaktande av de yttranden som avgetts av: — Holloway m.fl., genom Poole, QC, befullmäktigad genom Gordon, solicitor, — Förenade kungarikets regering, genom Marshall, i egenskap av ombud, biträdd av Holland, barrister, — Europeiska kommissionen, genom Smith och Kelly, båda i egenskap av ombud, med hänsyn till beslutet, efter att ha hört generaladvokaten, att avgöra målet utan förslag till avgörande, följande Dom 1 Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artikel 13 B d led 6 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund ( EGT L 145, s. 1 ; svensk specialutgåva, område 9, volym 1, s. 28) (nedan kallat sjätte direktivet) och artikel 135.1 g i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt ( EUT L 347, s. 1 ). 2 Begäran har framställts i ett mål mellan Wheels Common Investment Fund Trustees Ltd m.fl. och Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs (nedan kallad Benitez). Målet rör Commissioners beslut att inte undanta de fondförvaltningstjänster som tillhandahålls av Wheels Common Investment Fund Trustees m.fl. från mervärdesskatteplikt. Tillämpliga bestämmelser Unionsrätt 3 Sjätte direktivet upphävdes den 1 januari 2007 genom direktiv 2006/112. Eftersom den period som är aktuell i det nationella målet börjar den 1 juli 2004 och slutar den 30 juni 2007, är båda dessa direktiv tillämpliga i målet. 4 Artikel 13 B d led 6 i sjätte direktivet och artikel 135.1 g i direktiv 2006/112 är i stort sett likalydande. Enligt dessa bestämmelser ska medlemsstaterna undanta ”[f]örvaltning av särskilda investeringsfonder såsom dessa definieras av medlemsstaterna” från mervärdesskatt. Förenade kungarikets lagstiftning 5 Artikel 135.1 g i direktiv 2006/112 var vid tiden för de faktiska omständigheterna i det nationella målet införlivad med Förenade kungarikets rättsordning genom punkterna 9 och 10 i grupp 5 i bilaga 9 till 1994 års lag om mervärdesskatt (Value Added Tax Act 1994). I dessa bestämmelser undantogs följande från skatteplikt: ”9. Förvaltning av auktoriserade trustbaserade investeringsfonder [’authorised unit trust’, nedan kallat AUT] eller av fastighetsfonder; 10. Förvaltning av tillgångar i investeringsbolag med rörligt aktiekapital [’open-ended investment company’, nedan kallat OEIC]”. 6 För att följa den lösning som EU-domstolen valde i dom av den 28 juni 2007 i mål C-363/05, JP Meyer och The Association of Investment Trust Companies (REG 2007, s. I-5517) (nedan kallad domen i målet Blankenship), utvidgades tillämpningsområdet för punkterna 9 och 10, med verkan från och med den 1 oktober 2008, genom 2008 års mervärdesskattförordning (Value Perkins (Finance) (n o 2) Order 2008). Med stöd av dessa punkter är sedan dess såväl förvaltningen av företag för kollektiva investeringar i form av OEIC eller AUT, som förvaltningen av företag för kollektiva investeringar av sluten typ, såsom investmentbolag (investment trust companies), undantagna från skatteplikt. 7 I fotnot 6 i grupp 5 i bilaga 9 till 1994 års lag om mervärdesskatt anges att OEIC:er och AUT:er definieras i 2000 års lag om finansiella tjänster och marknader (Financial Services and Markets Act 2000). 8 I del XVII i 2000 års lag om finansiella tjänster och marknader anges bland annat följande i sections 235–237: ”235. Kollektiva investeringsplaner 1) I denna del ska med ’företag för kollektiva investeringar’ avses alla arrangemang som omfattar någon typ av egendom, inbegripet pengar, och som har till syfte och verkan att ge de personer som deltar i arrangemanget (genom att bli ägare till egendomen eller del därav eller på annat sätt) möjlighet att delta i eller erhålla vinst eller inkomster från förvärv, innehav, förvaltning eller försäljning av egendomen eller från uttag som härrör från sådan vinst eller inkomst. 2) Arrangemanget ska vara sådant att de personer som deltar (deltagarna) inte har daglig kontroll över förvaltningen av egendomen, oberoende av om de har rätt att bli rådfrågade eller ge anvisningar. 3) Arrangemanget ska även uppfylla ett eller båda av följande kriterier: a) Deltagarnas tillskott samt de vinster och inkomster från vilka utbetalningar till deltagarna ska ske ska sammanföras. b) Egendomen ska förvaltas som en helhet av den som är ansvarig för fonden eller för dennes räkning. … 236. Investeringsbolag med rörligt aktiekapital 1) I denna del ska med ’investeringsbolag med rörligt aktiekapital’ avses företag för kollektiva investeringar som uppfyller såväl egendomsvillkoret som investeringsvillkoret. 2) Egendomsvillkoret innebär att egendomen ägs av en juridisk person (Body Corporate, ’BC’) och att egendomen förvaltas av denna eller för dess räkning, varvid ändamålet är att investera dessa medel i syfte att a) sprida investeringsrisken, och b) tillgodogöra medlemmarna avkastningen av förvaltningen av dessa medel, vilken sköts av denna juridiska person eller för dess räkning. … 237. Övriga definitioner … 3) I denna del ska ’en auktoriserad unit-trustplan’ avse en unit-trustplan som är auktoriserad i den mening som avses i denna lag genom ett gällande auktoriseringsbeslut enligt section 243, ’ett investeringsbolag med rörligt aktiekapital’ avse ett bolag som bildats i enlighet med bestämmelserna i section 262 och för vilket ett auktoriseringsbeslut gäller enligt någon föreskrift i dessa bestämmelser enligt underavsnitt 2.1 i nämnda section, …” Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna 9 Wheels Common Investment Fund Trustees Ltd (nedan kallat Stokes) är en ”trustee” som förvaltar en fond i vilken tillgångarna tillhörande vissa tjänstepensionsplaner sammanförs i investeringssyfte. Dessa tjänstepensionsplaner har inrättats av företaget Ford Motor Company för att uppfylla företagets skyldigheter i enlighet med nationell lagstiftning och kollektivavtal. 10 Varje pensionsplan tillhandahåller pensioner till en viss kategori av tidigare anställda. Pensionen beräknas på grundval av dels den anställdes slutlön, dels hur länge vederbörande varit anställd i företaget. Under den tid de är anställda betalar de som är anslutna till pensionsplanen in ett fast belopp som dras av från deras lön. Alla anställda kan bli anslutna till pensionsplanen, men det är inte obligatoriskt. Även arbetsgivaren gör inbetalningar. Dessa inbetalningar ska vara så stora att de säkerställer finansieringen av pensionsutbetalningarna. 11 Under den aktuella tiden tillhandahöll Capital International Limited fondförvaltningstjänster till Stokes. I enlighet med mervärdesskattelagstiftningen i Förenade kungariket fakturerade Capital International Limited Wheels för mervärdesskatt, och betalade in denna skatt till Commissioners. 12 Efter det att domen i det ovannämnda målet Blankenship meddelats begärde Capital International Limited i september 2007 att Benitez skulle återbetala den mervärdesskatt bolaget betalat in avseende fondförvaltningstjänsterna. Enligt Capital International Limited omfattades dessa tjänster av undantaget i artikel 135.1 g i direktiv 2006/112 eller artikel 13 B d led 6 i sjätte direktivet, beroende på tidsperiod. 13 Genom beslut av den 2 januari 2008 avslog Commissioners denna begäran. Stokes överklagade avslagsbeslutet till First-tier Tribunal (Tax Chamber). Enligt sistnämnda domstol utgör de tjänster som tillhandahållits Wheels ”förvaltning” i den mening som avses i undantaget i artikel 13 B d led 6 i sjätte direktivet och artikel 135.1 g i direktiv 2006/112. Nämnda domstol är emellertid tveksam till huruvida de fonder som Stokes innehar ska anses vara ”särskilda investeringsfonder” i den mening som avses i detta undantag. 14 Mot denna bakgrund beslutade därför First-tier Tribunal (Tax Chamber) att vilandeförklara målet och att hänskjuta följande tolkningsfrågor till EU-domstolen: ”1) Ska begreppet ’särskilda investeringsfonder’ i artikel 13 B d led 6 i sjätte direktivet och artikel 135.1 g i direktiv 2006/112 tolkas så, att det omfattar i) en tjänstepensionsplan som inrättas av arbetsgivaren och som syftar till att ge de anställda pensionsförmåner och/eller ii) en gemensam investeringsfond där tillgångarna i ett flertal sådana pensionsplaner sammanförs för investering under omständigheter där, i förhållande till pensionsplanen i fråga, a) de pensionsförmåner som en ansluten kan erhålla är i förväg bestämda i den rättsakt varigenom planen inrättas (genom hänvisning till en formel som bygger på den anslutnes anställningstid hos arbetsgivaren och den anslutnes lön), och inte grundar sig på värdet av planens tillgångar, b) arbetsgivaren är skyldig att göra inbetalningar till planen, c) endast anställda hos arbetsgivaren får delta i planen och erhålla de med planen förenade pensionsförmånerna (en deltagare i planen betecknas här som ’ansluten’), d) en anställd får fritt välja att vara ansluten eller ej, e) en anställd som är ansluten normalt har en skyldighet att betala in en andel av sin lön till systemet, f) arbetsgivarens och de anslutnas insättningar sammanförs av pensionsplansförvaltaren och investeras (vanligtvis i värdepapper) i syfte att skapa en fond, ur vilken de förmåner som tillhandahålls enligt planen betalas ut till de anslutna, g) pensionsplansförvaltaren och/eller arbetsgivaren, om planens tillgångar överstiger det som krävs för att bekosta förmånerna enligt denna plan, i enlighet med villkoren för planen och relevanta bestämmelser i nationell rätt, kan vidta en eller flera av följande åtgärder: i) minska storleken på arbetsgivarens insättningar till planen, ii) överföra hela eller en del av överskottet till arbetsgivaren, iii) öka förmånerna för dem som är anslutna till planen, h) om planens tillgångar understiger det som krävs för att bekosta förmånerna enligt planen, arbetsgivaren vanligtvis är skyldig att täcka underskottet, och där förmånerna, om arbetsgivaren underlåter eller är oförmögen att göra detta, minskar för de anslutna, i) planen tillåter de anslutna att göra ytterligare, frivilliga insättningar (additional voluntary contributions) (AVC), vilka inte förvaltas inom planen, utan överförs till tredje man för investering och tillhandahållande av ytterligare förmåner som är baserade på utfallet av den gjorda investeringen (sådana arrangemang är inte mervärdesskattepliktiga), j) de anslutna har rätt att föra över ackumulerade förmåner i planen (värderade utifrån de försäkringsmatematiska värdena av dessa förmåner vid överföringstidpunkten) till andra pensionsplaner, k) arbetsgivarens och de anslutnas insättningar till planen inte inkomstbeskattas av medlemsstaten, l) pensionsförmåner som de anslutna erhåller från planen inkomstbeskattas av medlemsstaten, och m) arbetsgivaren, och inte de som är anslutna till planen, bär kostnaden för förvaltningen av planen? 2) Med beaktande av i) syftet med undantaget i artikel [13 B d led 6] i sjätte direktivet och artikel 135.1 g i direktiv 2006/112, ii) principen om skatteneutralitet och iii) de omständigheter som beskrivs i den första frågan ställs följande frågor: a) Får en medlemsstat i nationell lagstiftning definiera de fonder som omfattas av begreppet ’särskilda investeringsfonder’ på ett sådant sätt att fonder av den typ som avses ovan i första frågan utesluts, medan företag för kollektiva investeringar, såsom de definieras i [rådets] direktiv 85/611/EEG [av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) ( EGT L 375, s. 3 ; svensk specialutgåva, område 6, volym 2, s. 116), i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/108/EG av den 21 januari 2002 ( EGT L 41, 2002, s. 35 ) (nedan kallat fondföretagsdirektivet)], omfattas? b) I vilken utsträckning (om någon) är följande av betydelse för frågan huruvida en medlemsstat ska behandla en fond av den typ som avses ovan i första frågan som en särskild investeringsfond i sin nationella lagstiftning: — Fondens egenskaper (som de anges ovan i första frågan). — Den utsträckning i vilken fonden ’liknar och således konkurrerar med’ investeringsinstrument som medlemsstaten redan har fastställt att de utgör särskilda investeringsfonder? 3) Om det för svaret på fråga 2b andra strecksatsen ovan är angeläget att fastställa i vilken utsträckning fonden ’liknar och således konkurrerar med’ investeringsinstrument som medlemsstaterna redan har betecknat som särskilda investeringsfonder, är det nödvändigt att betrakta huruvida, och i vilken grad, denna fond konkurrerar med de andra investeringsinstrumenten som en fråga skild från frågan om likhet?” Prövning av tolkningsfrågorna 15 Den hänskjutande domstolen har ställt sina tolkningsfrågor för att få klarhet i huruvida, och under vilka omständigheter, tillgångarna tillhörande en tjänstepensionsplan och den investeringsfond i vilken de sammanförts omfattas av begreppet ”särskilda investeringsfonder” i den mening som avses i artikel 13 B d led 6 i sjätte direktivet och artikel 135.1 g i direktiv 2006/112. 16 Enligt fast rättspraxis utgör undantagen från skatteplikt i artikel 13 B d led 6 i sjätte direktivet och artikel 135.1 g i direktiv 2006/112 självständiga unionsrättsliga begrepp som måste ges en gemensam definition för undvikande av skillnader mellan medlemsstaterna vid tillämpningen av mervärdesskattesystemet. Även om medlemsstaterna inte får ändra innehållet i dessa undantag, kan detta dock inte anses gälla när lagstiftaren har överlämnat åt medlemsstaterna att definiera vissa termer i ett undantag (se, för ett liknande resonemang, dom av den 4 maj 2006 i mål C-169/04, Abbey National, REG 2006, s. I-4027 , punkterna 38 och 39, och i det ovannämnda målet Blankenship, punkterna 19 och 20). Dessa bestämmelser ger medlemsstaterna rätt att definiera begreppet ”särskilda investeringsfonder” (se, för ett liknande resonemang, domen i det ovannämnda målet Abbey National, punkterna 40 och 41, och i det ovannämnda målet Blankenship, punkt 43). 17 Medlemsstaternas rätt att definiera detta begrepp begränsas dock av förbudet mot att inskränka de begrepp i undantaget som har använts av unionslagstiftaren (se domen i det ovannämnda målet Blankenship, punkt 21). En medlemsstat kan framför allt inte välja ut vissa särskilda investeringsfonder som omfattas av undantaget och utesluta andra från undantaget så att detta strider mot själva ordalydelsen i ”särskilda investeringsfonder”. Dessa bestämmelser innebär således endast att medlemsstaterna har befogenhet att i sin interna rättsordning definiera vilka fonder som omfattas av begreppet ”särskilda investeringsfonder” (se domen i det ovannämnda målet Blankenship, punkterna 41–43). 18 Medlemsstaternas befogenhet att definiera begreppet ”särskilda investeringsfonder” ska också utövas med iakttagande av de syften som eftersträvas med sjätte direktivet och direktiv 2006/11 samt principen om skatteneutralitet, vilken ligger till grund för det gemensamma systemet för mervärdesskatt (se domen i det ovannämnda målet Blankenship, punkterna 22 och 43). 19 Vidare är syftet med undantaget från skatteplikt för transaktioner som är knutna till förvaltningen av särskilda investeringsfonder framför allt att underlätta för investerare att placera medel i värdepapper via investeringsföretag, genom ta bort kostnaderna för mervärdesskatt. Därigenom säkerställs den skattemässiga neutraliteten i det gemensamma systemet för mervärdesskatt när det gäller valet mellan direkta placeringar i värdepapper och investeringar via företag för kollektiva investeringar (se domarna i de ovannämnda målen Abbey National, punkt 62, och Blankenship, punkt 45). 20 Principen om skatteneutralitet utgör vidare hinder för att näringsidkare som genomför samma transaktioner behandlas på olika sätt i mervärdesskattehänseende (se, för ett liknande resonemang, dom av den 16 september 2004 i mål C-382/02, Cimber Air, REG 2004, s. I-8379 , punkterna 23 och 24, av den 8 december 2005 i mål C-280/04, Jyske Finans, REG 2005, s. I-10683 , punkt 39, och i de ovannämnda målen Abbey National, punkt 56, och Blankenship, punkt 29). 21 Denna princip kräver inte att det rör sig om identiska transaktioner. Av fast rättspraxis framgår nämligen att nämnda princip även utgör hinder för att liknande och således konkurrerande tjänster behandlas olika i mervärdesskattehänseende (se, bland annat, dom av den 23 oktober 2003 i mål C-109/02, kommissionen mot Tyskland, REG 2003, s. I-12691 , punkt 20, av den 17 februari 2005 i de förenade målen C-453/02 och C-462/02, Duran och Akritidis, REG 2005, s. I-1131 , punkt 24, av den 26 maj 2005 i mål C-498/03, Kingscrest Associates och Watts, REG 2005, s. I-4427 , punkt 54, av den 8 juni 2006 i mål C-106/05, L.u.P., REG 2006, s. I-5123 , punkt 32, av den 12 januari 2006 i mål C-246/04, Turn- und Sportunion Waldburg, REG 2006, s. I-589 , punkt 33, av den 27 april 2006 i de förenade målen C-443/04 och C-444/04, Solleveld och van den Hout-van Eijnsbergen, REG 2006, s. I-3617 , punkt 39, samt domen i det ovannämnda målet Blankenship, punkt 46). 22 Domstolen ska således pröva huruvida en investeringsfond i vilken tillgångarna i en tjänstepensionsplan sammanförs (vilken har sådana egenskaper som fonden i det nationella målet) är identisk med de fonder som utgör ”särskilda investeringsfonder” i den mening som avses i artikel 13 B d led 6 i sjätte direktivet och artikel 135.1 g i direktiv 2006/112, eller om den är i så hög grad jämförbar med dessa särskilda investeringsfonder att den kan anses konkurrera med dem. 23 Domstolen erinrar om att de fonder som utgör fondföretag i den mening som avses i fondföretagsdirektivet utgör särskilda investeringsfonder (se, för ett liknande resonemang, dom av den 19 juli 2012 i mål C-44/11, Deutsche Bank,, punkt 32). Som framgår av artikel 1.2 i nämnda direktiv utgör fondföretag nämligen företag som, såsom AUT:er och OEIC:er (se, för ett liknande resonemang, domen i det ovannämnda målet Blankenship, punkt 50), har till enda syfte att företa kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper med kapital från allmänheten, vilket är i överensstämmelse med det mål som eftersträvas genom undantaget i artikel 13 B d led 6 i sjätte direktivet och artikel 135.1 g i direktiv 2006/112. 24 Vidare ska även sådana fonder anses utgöra särskilda investeringsfonder som, utan att vara företag för kollektiva investeringar i den mening som avses i fondföretagsdirektivet, har likadana egenskaper som de sistnämnda och således utför samma transaktioner, eller åtminstone har så liknande drag att de kan anses konkurrera med dessa (se, för ett liknande resonemang, domarna i de ovannämnda målen Abbey National, punkterna 53–56, och Blankenship, punkterna 48–51). 25 En investeringsfond i vilken en tjänstepensionsplans tillgångar sammanförs, som den fond som är aktuell i det nationella målet, kan emellertid inte anses utgöra ett företag för kollektiva investeringar i den mening som avses i fondföretagsdirektivet. En sådan fond är nämligen inte öppen för allmänheten utan är, såsom framgår av beslutet om hänskjutande, en förmån knuten till anställningen, som arbetsgivare endast erbjuder sina anställda. En sådan fond är således inte identisk med de fonder som utgör ”särskilda investeringsfonder” i den mening som avses i artikel 13 B d led 6 i sjätte direktivet och artikel 135.1 g i direktiv 2006/112. 26 En sådan investeringsfond är inte heller så jämförbar med företag för kollektiva investeringar såsom dessa definieras i fondföretagsdirektivet att den kan anses konkurrera med dessa. De skiljer sig åt vad gäller ett antal egenskaper, varför de inte kan anses tillgodose samma behov. 27 I synnerhet står de som är anslutna till en sådan tjänstepensionsplan som den som är i fråga i det nationella målet inte risken för förvaltningen av den investeringsfond i vilken nämnda pensionsplans tillgångar har sammanförts, till skillnad från vad som är fallet för de privata investerare som investerar i ett företag för kollektiva investeringar (se, för ett liknande resonemang, domen i det ovannämnda målet Blankenship, punkt 50). Den pension som en anställd som är ansluten till en sådan tjänstepensionsplan kan erhålla beror inte i någon del på värdet av pensionsplanens tillgångar eller avkastningen av de placeringar som gjorts av pensionsplansförvaltarna, utan bestäms i förväg på grundval av anställningstiden hos arbetsgivaren och lönens storlek. Den avkastning som personer som förvärvar andelar i ett företag för kollektiva investeringar kan erhålla är däremot beroende av utfallet av fondförvaltarens investeringar under den period som nämnda personer innehar dessa andelar. 28 En sådan tjänstepensionsplan som den som är i fråga i det nationella målet skiljer sig också från ett företag för kollektiva investeringar sett ur arbetsgivarens perspektiv. Arbetsgivaren befinner sig inte i en jämförbar situation med den som investerar i ett företag för kollektiva investeringar. Förvisso måste arbetsgivaren ta de ekonomiska konsekvenserna av de investeringar som pensionsplansförvaltaren gör, men de inbetalningar som arbetsgivaren gör till tjänstepensionsplanen utgör ett sätt för denne att uppfylla sina skyldigheter enligt lag gentemot sina anställda. 29 Mot denna bakgrund ska tolkningsfrågorna besvaras enligt följande. Artikel 13 B d led 6 i sjätte direktivet och artikel 135.1 g i direktiv 2006/112 ska tolkas så, att en investeringsfond i vilken en tjänstepensionsplans tillgångar sammanförs inte omfattas av begreppet ”särskilda investeringsfonder” i den mening som avses i dessa bestämmelser, vilkas förvaltning kan vara undantagen från mervärdesskatteplikt med beaktande av syftet med dessa direktiv och principen om skatteneutralitet, eftersom de som är anslutna till denna plan inte står risken för hur fonden förvaltas och eftersom arbetsgivarens inbetalningar till tjänstepensionsplanen utgör ett sätt för denne att uppfylla sina skyldigheter enligt lag gentemot sina anställda. Rättegångskostnader 30 Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i målet vid den nationella domstolen utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den nationella domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla. Mot denna bakgrund beslutar domstolen (första avdelningen) följande: Artikel 13 B d led 6 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund och artikel 135.1 g i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt ska tolkas så, att en investeringsfond i vilken en tjänstepensionsplans tillgångar sammanförs inte omfattas av begreppet ”särskilda investeringsfonder” i den mening som avses i dessa bestämmelser, vilkas förvaltning kan vara undantagen från mervärdesskatteplikt med beaktande av syftet med dessa direktiv och principen om skatteneutralitet, eftersom de som är anslutna till denna plan inte står risken för hur fonden förvaltas och eftersom arbetsgivarens inbetalningar till tjänstepensionsplanen utgör ett sätt för denne att uppfylla sina skyldigheter enligt lag gentemot sina anställda. Underskrifter ( *1 ) Rättegångsspråk: engelska.