EUR-Lex - 61975J0130 - SV Avis juridique important | 61975J0130 Domstolens dom (första avdelningen) den 27 oktober 1976. - Vivien Prais mot Europeiska gemenskapernas råd. - Mål 130/75. Rättsfallssamling 1976 s. 01589 Grekisk specialutgåva s. 00593 Portugisisk specialutgåva s. 00649 Svensk specialutgåva s. 00201 Finsk specialutgåva s. 00211 Sammanfattning Parter Föremål för talan Domskäl Beslut om rättegångskostnader Domslut Nyckelord 1. Tjänstemän - rekrytering - uttagningsförfarande på grundval av prov - organisering - jämlikhetsprincip - tillämpning - kriterier (artikel 29.1 i tjänsteföreskrifterna, artiklarna 1 och 5 i bilaga III till tjänsteföreskrifterna) 2. Tjänstemän - rekrytering - uttagningsförfarande på grundval av prov - organisering - tidpunkt - kandidats förhinder - religiösa föreskrifter - förvaltningsenhetens skyldigheter (artikel 29.1 i tjänsteföreskrifterna, artiklarna 1 och 5 i bilaga III till tjänsteföreskrifterna) Sammanfattning 1. När uttagningsförfarandet skall ske på grundval av prov kräver jämlikhetsprincipen att alla prov äger rum på samma villkor för alla kandidater. När det gäller skriftliga prov kräver de praktiska svårigheterna att jämföra kandidaternas provsvar att dessa prov är lika för alla. Det är därför mycket viktigt att dagen för de skriftliga proven är densamma för alla kandidater. Kandidaternas intresse av att proven inte äger rum på en dag som är oläglig för dem bör bedömas i förhållande till denna nödvändighet. 2. Om en kandidat meddelar tillsättningsmyndigheten att han på grund av religiösa föreskrifter är förhindrad att delta i prov vissa dagar, skall myndigheten beakta detta och försöka undvika att fastställa provtiden till sådana dagar. Om kandidaten däremot inte i tid informerar tillsättningsmyndigheten om sina svårigheter, kan myndigheten vägra att föreslå en annan dag, särskilt om de övriga kandidaterna redan har kallats till proven. Parter Mål 130/75 Vivien Prais, bosatt i London NW3, Stevens, företrädd av Adams, barrister vid Jones, London, med delgivningsadress i Luxemburg hos Griffith, 21 Wright, sökande, mot Europeiska gemenskapernas råd, företrätt av Thomas, generaldirektör vid rättstjänsten vid rådets generalsekretariat, i egenskap av ombud, biträdd av Brown, juridisk rådgivare vid nämnda rättstjänst, med delgivningsadress i Luxemburg hos Smith den Houten, direktör vid rättstjänsten vid Europeiska investeringsbanken, 2, place de Metz, svarande, och Miller, tjänsteman vid Europeiska gemenskapernas råd, bosatt i Bryssel, Résidence "Les Gaulois", avenue des Fisher, företrädd av maître Johns, Bryssel, med delgivningsadress i Luxemburg hos maître Whitney, 2, rue Butler, intervenient. Föremål för talan Talan avser ogiltigförklaring av svarandens beslut av den 29 september 1975 med avslag på sökandens klagomål av den 14 juli 1975 med anledning av ett avslag av den 5 maj 1975 på hennes ansökan av den 25 april 1975 om att få delta i uttagningsprovet Rådet/LA/108 på en annan dag än den som svaranden fastställt. Talan avser även ogiltigförklaring av beslutet av den 5 maj 1975 och ogiltigförklaring av uttagningsprovets resultat, i den mån de påverkats av detta avslag, samt skadestånd. Domskäl 1 Genom ansökan, som inkom till domstolens kansli den 23 december 1975, har sökanden, som är av brittisk nationalitet och kandidat till det allmänna uttagningsprovet Rådet/LA/108 som anordnas i syfte att rekrytera en juristlingvist (översättare) med engelskt modersmål och att upprätta en anställningsreserv, yrkat följande: a) Ogiltigförklaring av beslutet i skrivelsen av den 29 september 1975 från rådets generalsekretariat, med avslag på sökandens klagomål av den 14 juli 1975. b) Ogiltigförklaring av rådets beslut av den 5 maj 1975 med avslag på sökandens ansökan i skrivelse av den 25 april 1975 om att få delta i uttagningsprovets skriftliga prov en annan dag. c) Ogiltigförklaring av uttagningsprovets resultat, i den mån de påverkats av detta avslag. d) Tillerkännande av skadestånd. 2 Genom skrivelse av den 25 april 1975 meddelade sökanden rådet att hon var av judisk trosbekännelse och att fredagen den 16 maj 1975 - den dag som svaranden fastställt för de skriftliga proven i det omtvistade uttagningsprovet, vilka skulle äga rum samtidigt i Bryssel och London - var den första dagen i den judiska högtiden Simmons (pingst), under vilken det är förbjudet att resa och att skriva, och att hon därför inte kunde delta i proven den dagen. Hon bad också institutionen föreslå en annan dag då hon kunde delta i proven. 3 Genom skrivelse av den 5 maj 1975 svarade rådet sökanden att det inte var möjligt att föreslå en annan dag, eftersom det var av väsentlig betydelse att alla kandidater bedömdes på grundval av prov som genomgåtts samma dag. 4 Genom ansökan som inkom till domstolens kansli den 7 april 1976 har Miller, som rekryterats till följd av det omtvistade uttagningsprovet, begärt att få intervenera i målet. Ansökan beviljades av domstolen (första avdelningen) genom beslut av den 21 maj. 5 Under det muntliga förfarandet har sökanden återkallat yrkandet om ogiltigförklaring av provens resultat, men vidhållit sitt yrkande om att kostnaderna för interventionen inte skall åläggas henne. 6 Sökanden har för det första anfört att avslaget på hennes ansökan fått till följd att hon hindrats att delta i uttagningsprov på grund av sin religiösa övertygelse, och att detta strider mot artikel 27 andra stycket i tjänsteföreskrifterna, där det föreskrivs att tjänstemännen skall väljas utan hänseende till ras, religion eller kön. 7 Sökanden har dessutom hävdat att gemenskapsrätten förbjuder all diskriminering med hänseende till religion, eftersom en sådan diskriminering är emot de grundläggande mänskliga rättigheterna, vilka domstolen skall trygga. 8 Sökanden har även åberopat artikel 9.2 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna vilken punkt lyder: "Envars frihet att utöva sin religion eller tro må endast underkastas sådana inskränkningar, som äro angivna i lag och som äro nödvändiga i ett demokratiskt samhälle med hänsyn till den allmänna säkerheten, upprätthållandet av allmän ordning, skyddandet av hälsa eller moral eller av andra personers fri- och rättigheter." Sökanden har anfört att eftersom Europakonventionen har ratificerats av alla medlemsstater kan de rättigheter som texten innehåller betraktas som en del av de grundläggande rättigheter som skall skyddas av gemenskapsrätten. 9 Sökanden har anfört att artikel 27 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen skall tolkas så, att svaranden måste fastställa dagen för uttagningsprov på så sätt att alla kandidater kan delta i proven enligt villkor som inte strider mot deras religiösa övertygelse. Enligt sökanden kräver för övrigt rätten till religionsfrihet, som skyddas av Europakonventionen, detta. 10 Svaranden har inte förnekat att tjänstemännen skall väljas utan hänseende till ras, religion eller kön enligt artikel 27 i tjänsteföreskrifterna och inte heller att rätten till religionsfrihet, så som den är inskriven i Europakonventionen, är en av de grundläggande rättigheter som erkänns av gemenskapsrätten. Däremot har svaranden gjort gällande att varken tjänsteföreskrifterna eller Europakonventionen skall tolkas så att de ger sökanden de rättigheter hon kräver. 11 Svaranden har hävdat att en sådan skyldighet skulle tvinga den till att organisera en omfattande förvaltningsapparat, eftersom artikel 27 inte räknar upp några bestämda trosinriktningar som dess tillämpningsområde skulle vara begränsat till. Detta innebär att det skulle krävas kännedom om bruken inom alla religioner som utövas inom gemenskapens medlemsstater för att kunna undvika att uttagningsproven ägde rum på en dag och tidpunkt som var oförenlig med föreskrifterna i en sådan religion och som gjorde det omöjligt för en kandidat som utövade denna religion att delta i proven. 12 I tjänsteföreskrifterna för tjänstemän föreskrivs att i det fall en ledig tjänst skall tillsättas och man beslutat om att tillsätta den på annat sätt än genom befordran eller förflyttning, skall val av den kandidat som skall utses i allmänhet ske genom uttagningsförfarande på grundval av antingen meriter eller prov eller på både meriter och prov. 13 När uttagningsförfarandet skall ske på grundval av prov kräver jämlikhetsprincipen att alla prov äger rum på samma villkor för alla kandidater. När det gäller skriftliga prov kräver de praktiska svårigheterna att jämföra kandidaternas provsvar att dessa prov är lika för alla. 14 Det är därför mycket viktigt att dagen för de skriftliga proven är densamma för alla kandidater. 15 Kandidaternas intresse av att proven inte äger rum på en dag som är oläglig för dem bör bedömas i förhållande till denna nödvändighet. 16 Om en kandidat meddelar tillsättningsmyndigheten att han på grund av religiösa föreskrifter är förhindrad att delta i prov vissa dagar, skall myndigheten beakta detta och försöka undvika att fastställa provtiden till sådana dagar. 17 Om kandidaten däremot inte i tid informerar tillsättningsmyndigheten om sina svårigheter, kan myndigheten vägra att föreslå en annan dag, särskilt om de övriga kandidaterna redan har kallats till proven. 18 Även om det är önskvärt att tillsättningsmyndigheten rent allmänt tar reda på vilka dagar som kan vara olämpliga av religionsskäl och bemödar sig om att undvika sådana dagar vid fastställandet av provtider, kan av ovanstående skäl varken tjänsteföreskrifterna eller de ovannämnda grundläggande rättigheterna anses ålägga tillsättningsmyndigheten en skyldighet att undvika konflikt med religiösa krav som myndigheten inte blivit informerad om. 19 Även om svaranden, om den i god tid blivit informerad om svårigheterna, skulle ha varit skyldig att vidta alla rimliga åtgärder för att undvika att hålla proven på en dag då en kandidats religiösa övertygelse hindrar honom att delta, kan man konstatera att svaranden i detta fall inte blivit informerad om att sökanden inte kunde delta vissa dagar förrän efter den dag då provtiden fastställts. Svaranden hade alltså rätt att vägra att föreslå en annan dag, eftersom de övriga kandidaterna redan hade kallats. 20 Av dessa skäl skall sökandens talan ogillas. Beslut om rättegångskostnader 21 I enlighet med artikel 69.2 i rättegångsreglerna skall tappande part förpliktas att ersätta rättegångskostnaderna. 22 Sökanden har tappat målet. 23 Enligt artikel 70 i rättegångsreglerna skall dock institutionerna i mål som avses i artikel 95.2 i rättegångsreglerna bära sina kostnader. 24 Vad gäller kostnaderna för intervenienten hade denne ett berättigat intresse att intervenera för att skydda sin utnämning efter det omtvistade uttagningsprovet. Eftersom han vunnit framgång med sin intervention är det inte motiverat att han skall bära sina rättegångskostnader. 25 Sökanden skall följaktligen bära intervenientens rättegångskostnader. Domslut På dessa grunder beslutar DOMSTOLEN (första avdelningen) följande: 1) Sökandens talan ogillas. 2) Sökanden och svaranden skall bära sina rättegångskostnader. 3) Sökanden skall bära intervenientens kostnader.