PERSONALDOMSTOLENS DOM (tredje avdelningen) den 23 september 2009 Mål F-22/05 RENV Neophytos Neophytou mot Europeiska gemenskapernas kommission ”Personalmål – Återförvisning till förstainstansrätten efter upphävande – Allmänt uttagningsprov – Beslut att inte uppta sökanden i förteckningen över godkända sökande – Uttagningskommitté – Utnämning” Saken: Talan, väckt med stöd av artiklarna 236 EG och 152 EG, om ogiltigförklaring av det beslut som fattats av uttagningskommittén för det allmänna uttagningsprovet EPSO/A/1/03 den 24 september 2004 om att inte uppta sökanden på förteckningen över godkända sökande, vilken publicerades i Europeiska unionens officiella tidning (EUT C 285 A, s. 3). Avgörande: Talan ogillas. Kommission förpliktas att, förutom att bära sina rättegångskostnader, ersätta hälften av sökandens rättegångskostnader i förfarandena vid personaldomstolen och förstainstansrätten. Sökanden förpliktas att bära hälften av sina rättegångskostnader i förfarandena vid personaldomstolen och förstainstansrätten. Sammanfattning 1. Förfarande – Talan – Grund som avser att lagens tillämpningsområde har åsidosatts – Konstaterande ex officio 2. Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov (EPSO) – Definition av vilken behörighet som EPSO:s styrelse och direktör har – Utseende av ledamöter i en uttagningskommitté – EPSO:s direktörs behörighet (Beslut 2002/621, fattat av generalsekreterarna vid Europaparlamentet, rådet, kommissionen, justitiesekreteraren vid domstolen, generalsekreterarna vid revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och EU‑ombudsmannens representant, artiklarna 6 och 8) 3. Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov (EPSO) – Utseende av ledamöter i en uttagningskommitté – EPSO:s direktör har utsett ledamöterna – Intrång i tillsättningsmyndighetens behörighet – Föreligger inte 4. Tjänstemän – Rekrytering – Uttagningsprov – Uttagningskommitté – Sammansättning (Tjänsteföreskrifterna, bilaga III, artikel 3 andra stycket) 1. En grund som avser lagens tillämpningsområde utgör tvingande rätt och det ankommer på gemenskapsdomstolen att pröva den ex officio. Gemenskapsdomstolen skulle nämligen åsidosätta sitt åliggande att bedöma lagenligheten om den avstod från att påpeka, även om parterna inte har gjort några anmärkningar i det avseendet, att det beslut som den ska ta ställning till har antagits med stöd av en bestämmelse som inte kan vara tillämplig i det aktuella fallet och om den till följd av detta avgjorde den anhängiga tvisten genom att själv tillämpa en sådan bestämmelse. Uttrycket ”lag” ska i detta sammanhang inte förstås som lagen i formell mening, utan som varje allmängiltig och opersonlig bestämmelse som ska tillämpas i tvisten. (se punkterna 56−58) Hänvisning till Förstainstansrätten: 15 juli 1994, Blanchard m.fl. mot kommissionen, T‑576/93−T‑582/93, REG 1994, s. II‑677, punkt 35 Personaldomstolen: 21 februari 2008, Putterie-De-Beukelaer mot kommissionen, F‑31/07, REGP 2008, s. I‑A‑1‑0000 och II‑A‑1‑0000, punkt 51, överklagat till förstainstansrätten, mål T‑160/08 P 2. Det finns ingen allmängiltig bestämmelse med en definition av behörigheten för styrelsen för Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov (EPSO), utan denna behörighet definieras genom en uppräkning av denna styrelses uppgifter enligt artikel 8.1 i beslut 2002/621 om hur EPSO ska organiseras och fungera. Denna uppräkning begränsar med nödvändighet styrelsens behörighet och ska inte tolkas extensivt. EPSO:s direktörs behörighet definieras däremot i en allmängiltig bestämmelse. Enligt artikel 8.1 i beslut 2002/621 är direktören nämligen ansvarig för att EPSO fungerar som avsett. Han agerar med befogenhet från styrelsen, inom ramarna för dess behörighet. Han ska säkerställa att styrelsens sekretariatsuppgifter utförs, lämna redogörelser till styrelsen över det arbete han utfört för dess räkning och föreslå eventuella ändringar avseende EPSO:s funktion. Styrelsens behörighet är således knuten till definitionen av EPSO:s uppgifter och organisation, dess allmänna policy och dess budget, medan direktören är behörighet vad avser EPSO:s löpande verksamhet. Eftersom det inte kan anses att det ingår i styrelsens behörighet att utse ledamöter i en uttagningskommitté enligt artikel 6 i beslut 2002/621, ska beslutet att utse dessa ledamöter anses ingå i EPSO:s löpande verksamhet och således anses ingå i direktörens behörighet. (se punkterna 92−97) 3. Den omständigheten att direktören för Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov (EPSO) har utsett ledamöterna i en uttagningskommitté genom att kontrasignera en handling som upprättats av EPSO:s tjänstegrenar, med en sammanfattning av förslag som lämnats av institutionerna, innebär inte att tillsättningsmyndigheten har förhindrats att utöva sina befogenheter. Det framgår nämligen att när tillsättningsmyndigheten fattar beslut på grundval av förslag, kan den omständigheten att denna beslutar att följa ett förslag inte i sig innebära att denna inte har utövat sina befogenheter. Den motsatta slutsatsen skulle innebära att denna myndighet inte ges möjlighet att fatta ett beslut som ligger i linje med ett förslag som denna har erhållit. Administrationen är vidare, förutsatt att tillämpliga förfaranderegler följs, fri att efter enligt önskan utforma sina praktiska bestyr i samband med ett beslut, och ett beslut kan inte anses vara felaktigt av den enda anledningen att det har fattats genom att en behörig person signerar en handling med angivande av datum för underskriften. (se punkterna 107−109) 4. I artikel 3 andra stycket i bilaga III till tjänsteföreskrifterna föreskrivs att ”[v]id öppna uttagningsprov som är gemensamma för två eller flera institutioner skall uttagningskommittén bestå av en ordförande som utses av [tillsättningsmyndigheten] … och av medlemmar som på förslag från institutionerna utses av [tillsättningsmyndigheten] …, samt av medlemmar som utses genom avtal mellan institutionernas personalkommittéer på så sätt att en likställd representation säkerställs”. Uttrycket ”likställd representation” ska förstås syfta på att tillsättningsmyndigheten och personalkommittéerna utser de ”medlemmar” som inte är ordförande. Denna slutsats bekräftas när man ser till bestämmelsens sammanhang. Denna bestämmelse ska nämligen jämföras med artikel 3 första stycket i bilaga III till tjänsteföreskrifterna, i vilken det, vad avser uttagningsprov som anordnas av enda institution, föreskrivs att uttagningskommittén ska bestå av en ordförande som utses av tillsättningsmyndigheten samt ledamöter som utses av tillsättningsmyndigheten och personalkommittén, som utser lika många ledamöter vardera. Artikel 3 andra stycket i bilaga III till tjänsteföreskrifterna kan således inte tolkas så att det föreskrivs att vid öppna uttagningsprov som är gemensamma för två eller flera institutioner ska uttagningskommittén bestå av en ordförande, som utses av tillsättningsmyndigheten, samt ledamöter, som utses av nämnda myndighet, på förslag av institutionerna, och av personalkommittéerna, varvid båda utser lika många ledamöter vardera, enligt gemensamt avtal. (se punkterna 112−114 och 116)