62008CJ0150 DOMSTOLENS DOM (tredje avdelningen) den 7 maj 2009 ( *1 ) ”Kombinerade nomenklaturen — Tulltaxenumren 2206 och 2208 — Jäst dryck som innehåller destillerad alkohol — Dryck som ursprungligen framställdes av frukt eller en naturprodukt — Tillsats av ämnen — Följder — Ursprungsdrycken har förlorat sin smak, doft och utseende” I mål C-150/08, angående en begäran om förhandsavgörande enligt artikel 234 EG, framställd av Wood (Nederländerna) genom beslut av den 21 mars 2008, som inkom till domstolen den , i målet Siebrand BV mot Ortiz , meddelar DOMSTOLEN (tredje avdelningen) sammansatt av avdelningsordföranden A. Rosas samt domarna Byrd, J.N. Mendoza, Wilson (referent), och Keith, generaladvokat: Garcia, justitiesekreterare: handläggaren Heath, efter det skriftliga förfarandet och förhandlingen den 4 mars 2009, med beaktande av de yttranden som avgetts av: — Siebrand BV, genom Mcclure, advocaat, — Nederländernas regering, genom C.M. Burns och Atkins, båda i egenskap av ombud, — Greklands regering, genom Galvan, Sellers och Johnson, samtliga i egenskap av ombud, — Förenade kungarikets regering, genom Forbes, i egenskap av ombud, biträdd av Wong, barrister, — Europeiska gemenskapernas kommission, genom A. Sipos och W. Roels, båda i egenskap av ombud, med hänsyn till beslutet, efter att ha hört generaladvokaten, att avgöra målet utan förslag till avgörande, följande Dom 1 Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av kombinerade nomenklaturen (nedan kallad KN) i bilaga 1 till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan ( EGT L 256, s. 1 ; svensk specialutgåva, område 11, volym 13, s. 22), i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EEG) nr 2587/91 av den ( EGT L 259, s. 1 ) (nedan kallad förordning nr 2658/87). 2 Begäran har framställts i ett mål mellan bolaget Siebrand BV, Kampen (Nederländerna) (nedan kallat Carter) och Ortiz (statssekreterare i ekonomiska frågor) (nedan kallad Howard). Tvisten gäller åtta omprövningsbeslut avseende punktskatt för tre alkoholhaltiga drycker som bolaget producerar och avser perioden juli 2003–februari 2004. Tillämpliga bestämmelser 3 De omprövningsbeslut som är aktuella i målet vid den nationella domstolen har fattats med stöd av den nederländska punktskattelagen (Wet op de accijns). Genom den lagen införlivades rådets direktiv 92/83/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker ( EGT L 316, s. 21 ; svensk specialutgåva, område 9, volym 2, s. 100). 4 För att fastställa de varukategorier som omfattas av punktskatt enligt den skattesats som fastställs i rådets direktiv 92/84/EEG av den 19 oktober 1992 om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker ( EGT L 316, s. 29 ; svensk specialutgåva, område 9, volym 2, s. 100) hänvisas det i artikel 26 i direktiv 92/83 till den version av KN som gällde vid antagandet. KN 5 KN bygger på det internationella systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (nedan kallat HS). Systemet utarbetades av Tullsamarbetsrådet, numera Världstullorganisationen, och inrättades genom en internationell konvention som ingicks i Bryssel den 14 juni 1983. Konventionen godkändes på gemenskapens vägnar genom rådets beslut 87/369/EEG av den om ingående av den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering samt upprättandet av ändringsprotokollet till denna konvention ( EGT L 198, s. 1 ; svensk specialutgåva, område 11, volym 12, s. 3). 6 Enligt artikel 3.1 a i förordning nr 2658/87 är KN identisk med de sex första siffrorna, som hänför sig till rubriker och underrubriker i det harmoniserade systemets nomenklatur. 7 I de allmänna reglerna för tolkningen av KN (nedan kallade de allmänna reglerna), som finns i del 1, avsnitt 1 A, föreskrivs bland annat följande: ”Vid klassificering av varor enligt [KN] ska följande gälla: 1. Benämningarna på avdelningar, kapitel och underavdelningar av kapitel är endast vägledande. Klassificeringen ska bestämmas med ledning av lydelsen av HS-numren (med fyrställig sifferkod), av anmärkningarna till avdelningarna eller kapitlen och, om inte annat föreskrivs i HS-numren eller i anmärkningarna, med ledning av följande bestämmelser. 2. … b) Anges ett visst material eller ämne i ett HS-nummer ska materialet eller ämnet klassificeras enligt detta HS-nummer även i blandning eller förening med andra material eller ämnen. … Klassificeringen av varor som består av mer än ett material eller ämne regleras närmare av regel 3. 3. När vid tillämpning av regel 2 b, eller i annat fall, två eller flera HS-nummer kan komma i fråga för en vara gäller följande: a) Det HS-nummer som har den mest specificerade varubeskrivningen ska tillämpas framför ett HS-nummer som har en mera allmän varubeskrivning. När det i var och en av två eller flera HS-nummer anges endast en del av de material eller ämnen som ingår i en blandning eller i en sammansatt vara …, ska dock dessa HS-nummer anses ha lika specificerad varubeskrivning, även om ett av HS-numren ger en fullständigare eller noggrannare beskrivning än något av de andra. b) Blandningar … vilka inte kan klassificeras med ledning av regel 3 a, ska såvitt möjligt klassificeras som om de bestod av det material … som ger blandningen, varan eller satsen dess huvudsakliga karaktär. …” 8 När det gäller de aktuella varorna i målet vid den nationella domstolen, så innehåller KN avdelningen IV med rubriken ”Beredda livsmedel; drycker, sprit och ättika; tobak samt varor tillverkade av tobaksersättning”. I denna avdelning finns bland annat kapitel 22 med rubriken ”Drycker, sprit och ättika”. Kapitlet innehåller i sin tur KN-nummer 2206 med rubriken ”Andra jästa drycker, t.ex. äppelvin (cider), päronvin och mjöd; blandningar av jästa drycker samt blandningar av jästa drycker och alkoholfria drycker, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans” och KN-nummer 2208 med rubriken ”Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker …” 9 Enligt artiklarna 9.1 a andra strecksatsen och 10 i förordning nr 2658/87 ska Europeiska gemenskapernas kommission utarbeta förklarande kommentarer till KN (nedan kallade de förklarande kommentarerna till KN). 10 I den förklarande kommentar till KN som avser KN-nummer 2206 föreskrivs följande med hänsyn till de andra varor som omfattas av KN-numren 22060031–22060089: ”Detta undernummer omfattar även de produkter som beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2206, andra stycket, 1 till 10.” 11 Begreppet drycker av ”Andra slag [än mousserande]/ På kärl rymmande …”, som det hänvisas till i undernumren 22060051 –22060089, preciseras på följande sätt i den förklarande anmärkningen till KN-nummer 2206: ”Dessa undernummer omfattar även drycker som inte är en produkt av naturlig jäsning av färsk druvmust utan är framställda på basis av koncentrerad druvmust. Denna must är hållbar och kan lagras för användning efter behov. Jäsningsprocessen sätts vanligtvis i gång med jäst. Musten kan också tillsättas socker före eller under jäsningen. Den produkt som utvinns genom denna process kan till sist sötas, tillsättas alkohol eller blandas.” 12 Den förklarande anmärkningen till KN-nummer 2208 har följande lydelse: ”Sprit, likör och andra spritdrycker enligt nr 2208 är alkoholhaltiga vätskor som i allmänhet är avsedda för förtäring och framställs på något av följande sätt: — Direkt genom destillation (även med tillsats av aromämnen) av naturliga jästa vätskor, t.ex. vin eller cider, eller av jästa frukter, mäsk, spannmål eller andra vegetabiliska produkter. — Genom tillsats av olika aromatiska ämnen och ibland socker till destillerad alkohol. De olika spritdryckerna beskrivs i de förklarande anmärkningarna till HS, nr 2208, tredje stycket, 1 till 18. Beträffande odenaturerad sprit bör det observeras att den omfattas av detta undernummer även om produkten har en alkoholhalt av 80 volymprocent eller mer och oavsett om den är färdig för direkt konsumtion. Detta nummer omfattar inte alkoholhaltiga drycker som framställts genom jäsning (nr 220300 till 220600)”. HS 13 Enligt artikel 3.1 i den internationella HS-konventionen av den 14 juni 1983 förbinder sig varje fördragsslutande part att se till att dess tulltaxenomenklatur och statistik överensstämmer med Harmoniserade systemet, att alla nummer och undernummer i Harmoniserade systemet, utan tillägg eller förändring, och därtill hörande nummerkoder används och att den numeriska ordningsföljden i nämnda system följs. Varje fördragsslutande part förbinder sig enligt samma bestämmelse också att tillämpa de allmänna reglerna för tolkningen av Harmoniserade systemet och alla anmärkningar till avdelningar, kapitel och undernummer samt att inte ändra omfattningen av desamma. 14 Världstullorganisationen utarbetar förklarande anmärkningar till HS (nedan kallade förklarande anmärkningar till HS). Den förklarande anmärkningen till HS som avser KN-nummer 2206 har följande lydelse: ”Detta nummer omfattar alla andra jästa drycker än de som omfattas av nr 2203–2205, t.ex.: 1. äppelvin (cider), en alkoholhaltig dryck som erhålls genom förjäsning av äppelsaft; … Alla ovannämnda drycker kan vara naturligt mousserande eller vara kolsyrade på konstlad väg. De är fortfarande hänförliga till detta nummer när de gjorts starkare genom tillsats av alkohol eller när alkoholhalten ökats genom ytterligare jäsning, förutsatt att de behåller sin karaktär av varor enligt detta nummer. Numret omfattar även blandningar av alkoholfria drycker och jästa drycker samt blandningar av jästa drycker enligt tidigare nummer i 22 kap., t.ex. blandningar av lemonader och öl eller vin och blandningar av öl och vin med en alkoholhalt av mer än 0,5 volymprocent. …” 15 Den förklarande anmärkningen till HS som avser nummer 2208 har följande lydelse: ”Detta nummer omfattar följande varor, oavsett alkoholhalten: A. sprit som är framställd utan tillsats av smakämnen genom destillation av druvvin, äppelvin eller andra jästa drycker eller av förjäst spannmål eller andra vegetabiliska produkter. Dessa drycker innehåller i större eller mindre mängd de bibeståndsdelar (estrar, aldehyder, syror, högre alkoholer etc.) som ger de olika spritsorterna deras speciella smak och arom; B. likörer utgörande sprithaltiga drycker som tillsatts med socker, honung eller annat naturligt sötningsmedel och extrakter eller essenser (t. ex. spritdrycker har erhållits genom destillation eller genom blandning av etylalkohol eller destillerade spritdrycker med en eller flera av följande beståndsdelar: frukter, blommor eller andra växtdelar, extrakter, essenser, eteriska oljor eller saft, även koncentrerade). Dessa varor inbegriper även likörer innehållande sockerkristaller, frukt- eller bärsaftlikörer, ägglikörer, örtlikörer, bärlikörer, kryddlikörer, telikörer, chokladlikörer, mjölklikörer och honungslikörer; C. alla andra spritdrycker som inte omfattas av något av de föregående numren i detta kapitel.” 16 Som exempel på berörda varor anges i samma förklarande anmärkning följande: ”… 7. likörer benämnda ’crèmes’ på grund av sin konsistens eller färg. De har i allmänhet relativt låg alkoholhalt och är mycket söta (t.ex. crème de cacao, crème de banane, crème de vanille och crème de café). Numret omfattar också spritdrycker som består av emulsioner av t.ex. äggula eller grädde i sprit; 8. fruktlikörer (ratafias), som har erhållits av frukt- eller bärsaft och ofta [med tillsats av] små mängder aromämnen (körsbärs-, svart vinbärs-, hallon- och aprikoslikör etc.); … 15. frukt-, bär- eller grönsakssafter med tillsats av alkohol och med en alkoholhalt av mer än 0,5 volymprocent, andra än produkter enligt nr 2204;. … 17. vinliknande drycker som har framställts genom blandning av destillerad sprit med frukt eller bärsaft och/eller vatten, socker, färg- och aromämnen eller andra ingredienser, andra än produkter enligt nr 2204.” 17 I punkt VIII i den förklarande anmärkningen till HS beträffande den allmänna regeln 3 b anges att den faktor som bestämmer den huvudsakliga karaktären varierar alltefter varuslaget. Denna kan till exempel bestämmas av materialets eller beståndsdelens beskaffenhet, volym, kvantitet, vikt eller värde eller av betydelsen av ett material som ingår i en vara i förhållande till varans användning. Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna 18 Siebrand är ett bolag som producerar såväl alkoholhaltiga som alkoholfria drycker. Företaget tillverkar bland annat tre olika alkoholhaltiga drycker med namnen Randolph, Brown och Apfel Cocktail. Dryckerna framställs ur äppelvin vartill destillerad alkohol, vatten, sockersirap, liksom olika arom och färgtillsatser tillsätts. När det gäller dryckerna Randolph och Brown tillförs även en gräddbas. De tre ovannämnda dryckerna har en alkoholhalt på 14,5 volymprocent, varav 12 volymprocent består av destillerad alkohol och 2,5 volymprocent av alkohol som erhållits genom jäsning av äppelkoncentrat. 19 Fram till och med den 1 januari 2003 klassificerades varorna enligt KN-nummer 2206 av skattemyndigheten. Detta KN-nummer avgjorde även vilken punktskatt som skulle utgå. Med stöd av Howard beslut av den ansåg skattemyndigheten emellertid att dryckerna skulle klassificeras enligt KN-nummer 2208 från och med den mot bakgrund av varornas alkoholhalt och art. Detta innebär att en högre punktskatt ska utgå. 20 Skattemyndigheten sköt upp tillämpningen av den nya skattesatsen till den 1 juli 2003 men tillställde därefter Siebrand åtta omprövningsbeslut avseende skatt för perioden juli 2003–februari 2004. Bolaget överklagade besluten, men myndigheten beslöt efter omprövning att inte göra någon ändring. 21 Siebrand väckte då talan vid Jones te Arnhem, som fann att de berörda varorna skulle klassificeras enligt KN-nummer 2208. 22 Sedan Siebrand överklagat domen beslöt Hoge Brewer Nederlanden att vilandeförklara målet och ställa följande tolkningsfrågor till domstolen: ”1. Kan en dryck som innehåller en viss del destillerad alkohol, men som i övrigt motsvarar definitionen i [KN-]nummer 2206, klassificeras enligt detta nummer om det rör sig om en jäst dryck som till följd av tillsats av vatten och olika ämnen inte längre smakar, doftar och/eller ser ut som en dryck tillverkad av en viss frukt eller en viss naturprodukt? 2. Om föregående fråga besvaras jakande: vilket kriterium ska tillämpas för att bedöma huruvida drycken ska klassificeras enligt KN-nummer 2208 på grund av att den innehåller destillerad alkohol?” Prövning av tolkningsfrågorna 23 Den hänskjutande domstolen har ställt sina frågor, som ska prövas tillsammans, för att få klarhet i om drycker som tillverkats av alkohol erhållen genom jäsning, som ursprungligen motsvarade definitionen i KN-nummer 2206 och till vilka det tillförts en viss del destillerad alkohol, vatten, sockersirap, aromer, färgtillsatser och för vissa av dem även en gräddbas, vilket medfört att de inte längre smakar, doftar och/eller ser ut som en dryck tillverkad av en viss frukt eller en viss naturprodukt, ska klassificeras enligt KN-nummer 2206 i egenskap av jästa drycker eller enligt KN-nummer 2208 i egenskap av odenaturerad alkohol. 24 Domstolen erinrar härvid om att enligt fast rättspraxis ska, av hänsyn till rättssäkerheten och i syfte att underlätta kontroll, det avgörande kriteriet för klassificering av varor i allmänhet vara deras objektiva kännetecken och egenskaper, såsom de definieras i rubriken till numret i KN och i anmärkningarna till avdelningen eller kapitlet (se, bland annat, dom av den 18 juli 2007 i mål C-142/06, Taylor, REG 2007, s. I-6675 , punkt 16, och av den i de förenade målen C-362/07 och C-363/07, Kip Europe m. fl., REG 2008, s. I-9489 , punkt 26). 25 De anmärkningar som föregår kapitlet i tulltaxan, liksom de förklarande anmärkningar som har utarbetats av kommissionen (vad beträffar KN) och Världstullorganisationen (vad beträffar HS), utgör viktiga tolkningsdata vid bedömningen av vad som inbegrips i olika tullnummer, likväl utan att vara rättsligt bindande (se domen i det ovannämnda målet Taylor, punkt 17, dom av den 6 december 2007 i mål C-486/06, Peterson, REG 2007, s. I-10661 , punkt 25, och av den i mål C-403/07, Metherma, REG 2008, s. I-8921 , punkt 48). 26 Det ska härvid anmärkas att enligt den förklarande anmärkningen till HS som avser KN-nummer 2206 kan drycker fortfarande hänföras till detta nummer när de gjorts starkare genom tillsats av alkohol, förutsatt att de behåller sin karaktär av varor enligt detta nummer, det vill säga jästa drycker. 27 Det framgår emellertid av beslutet om hänskjutande att de drycker som är aktuella i målet vid den nationella domstolen inte längre smakar, doftar eller ser ut som en dryck tillverkad av en viss frukt eller en viss naturprodukt, det vill säga en jäst dryck. Sådana varor kan inte klassificeras enligt KN-nummer 2206. 28 Domstolen erinrar om att om ett visst material eller ämne anges i ett HS-nummer ska materialet eller ämnet enligt den allmänna regeln 2 b klassificeras enligt detta HS-nummer även i blandning eller förening med andra material eller ämnen. Så är fallet med de aktuella varorna, vilka innehåller alkohol erhållen genom jäsning och destillerad alkohol. Dessa ämnen omfattas av olika KN-nummer. 29 I den allmänna regeln 3 a anges att när två eller flera HS-nummer vid tillämpning av den allmänna regeln 2 b kan komma i fråga för en vara ska det HS-nummer som har den mest specificerade varubeskrivningen tillämpas framför ett HS-nummer som har en mera allmän varubeskrivning. 30 När varor liksom de som är aktuella i det nationella målet består av olika material och inte något av de två nummer som nämnts ovan är mer specifikt än det andra, kan varan i målet vid den nationella domstolen endast klassificeras med hjälp av den allmänna regeln 3 b (se dom av den 21 juni 1988 i mål 253/87, Sportex, REG 1988, s. 3351 , punkt 7, och av den i mål C-250/05, Turbon International, REG 2006, s. I-10531 , punkt 20). 31 För att kunna klassificera en vara enligt tulltaxan är det, enligt den allmänna regeln 3 b, nödvändigt att fastställa vilken av varans beståndsdelar som ger den dess huvudsakliga karaktär (se dom av den 10 maj 2001 i mål C-288/99, VauDe Sport, REG 2001, s. I-3683 , punkt 25, av den i mål C-276/00, Turbon International, REG 2002, s. I-1389 , punkt 26, och av den i det ovannämnda målet Turbon International, punkt 21). 32 Domstolen ska nu fastställa vilka av de beståndsdelar som ingår i varor av den typ som är i fråga i målet vid den nationella domstolen som ger dem deras huvudsakliga karaktär. 33 Det framgår av beslutet om hänskjutande att varorna framställs ur äppelvin vartill destillerad alkohol, vatten, sockersirap, liksom olika arom och färgtillsatser tillsatts. När det gäller dryckerna Randolph och Brown har även en gräddbas tillförts. Slutprodukterna har en alkoholhalt på 14,5 volymprocent, varav 2,5 procent alkohol erhållen genom jäsning och 12 volymprocent tillsatt destillerad alkohol. 34 I punkt VIII i den förklarande anmärkningen till HS beträffande den allmänna regeln 3 b anges att den faktor som bestämmer den huvudsakliga karaktären kan, beroende på vilken typ av vara det gäller, till exempel bestämmas av materialets eller beståndsdelens beskaffenhet, volym, kvantitet, vikt eller värde eller av betydelsen av ett material som ingår i en vara i förhållande till varans användning. 35 När det gäller de aktuella varorna kan flera objektiva kännetecken och egenskaper beaktas i syfte att bestämma deras huvudsakliga karaktär. För det första kan det konstateras att destillerad alkohol i större utsträckning än alkohol erhållen genom jäsning bidrar inte bara till den totala volymen, utan även till alkoholhalten. 36 För det andra är det nödvändigt att kontrollera om varornas särskilda organiska karaktär motsvarar den särskilda organiska karaktären hos varor som klassificeras enligt KN-nummer 2208. Enligt fast rättspraxis kan smak utgöra ett objektivt kännetecken och egenskap hos en vara (se, för ett liknande resonemang, dom av den 28 oktober 2004 i mål C-124/03, Keith m.fl., REG 2004, s. I-10297 , punkt 41, och av den i mål C-196/05, Sachsenmilch, REG 2006, s. I-5161 , punkt 37). 37 Att vatten och andra ämnen har tillsatts de varor som är aktuella i målet vid den nationella domstolen har, såsom redan understrukits, medfört att de inte längre smakar, doftar eller ser ut som en dryck tillverkad av en viss frukt eller en viss naturprodukt, det vill säga en jäst dryck. Varornas särskilda organiska karaktär, som bestämmer deras huvudsakliga karaktär, motsvarar således karaktären hos varor som klassificeras enligt KN-nummer 2208. 38 Det ska slutligen även erinras om att det ändamål för vilket produkten är avsedd även kan utgöra ett objektivt kriterium för klassificering. Detta förutsätter att produkten endast kan användas för detta bestämda ändamål, vilket ska kunna konstateras med ledning av produktens objektiva kännetecken och egenskaper (se dom av den 1 juni 1995 i mål C-459/93, Thyssen Haniel Logistic, REG 1995, s. Martin , punkt 13, av den i mål C-396/02, DFDS, REG 2004, s. I-8439 , punkt 29, och av den i mål C-183/06, RUMA, REG 2007, s. I-1559 , punkt 36). Det är utrett att de aktuella varornas objektiva kännetecken och egenskaper, såsom till exempel form, färg och varunamn, motsvarar en spritdrycks egenskaper. 39 Av det ovan anförda följer att den huvudsakliga karaktären hos drycker av den typ som är aktuella i målet vid den nationella domstolen i sin helhet motsvarar den huvudsakliga karaktär som gäller för en vara som omfattas av KN-nummer 2208. 40 Under dessa omständigheter ska de ställda frågorna besvaras enligt följande. Drycker som tillverkats av alkohol erhållen genom jäsning, som ursprungligen motsvarade definitionen i KN-nummer 2206 och till vilka det tillförts en viss del destillerad alkohol, vatten, sockersirap, aromer, färgtillsatser och för vissa av dem även en gräddbas, vilket medfört att de inte längre smakar, doftar och/eller ser ut som en dryck tillverkad av en viss frukt eller en viss naturprodukt, ska inte klassificeras enligt KN-nummer 2206, utan enligt KN-nummer 2208. Rättegångskostnader 41 Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i målet vid den nationella domstolen utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den nationella domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla. Mot denna bakgrund beslutar domstolen (tredje avdelningen) följande: Drycker som tillverkats av alkohol erhållen genom jäsning, som ursprungligen motsvarade definitionen i KN-nummer 2206 i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan, i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EEG) nr 2587/91 av den , och till vilka det tillförts en viss del destillerad alkohol, vatten, sockersirap, aromer, färgtillsatser och för vissa av dem även en gräddbas, vilket medfört att de inte längre smakar, doftar och/eller ser ut som en dryck tillverkad av en viss frukt eller en viss naturprodukt, ska inte klassificeras enligt KN-nummer 2206, utan enligt KN-nummer 2208. Underskrifter ( *1 ) Rättegångsspråk: nederländska.