喀爾巴阡魯塞尼亞
參考資料

↑  Subcarpathian Ruthenia （页面存档备份，存于） at Encyclopedia of Ukraine
↑   (Google eBook). Region State and Identity in Central and Eastern Europe (Routledge). 2013: 155  [2016-01-02]. ISBN 1136343237. （原始内容存档于2014-12-17）.
↑  . 2007-06-10. （原始内容存档于2008-07-24）.
↑  Shandor, Vincent. . Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press for the Harvard Ukrainian Research Institute. 1997. ISBN 0916458865.
↑  Markus, Vasyl. . The Ukrainian Quarterly. 1954, 10 (3): 257.
↑  . The Great Soviet Encyclopedia (third (1970–1979) ed.). The Free Dictionary.   [2024-07-10]. （原始内容存档于2024-01-27）.
↑  . University of Toronto Press. 2001  [2024-07-10]. ISBN 978-0802030108. （原始内容存档于2024-04-11）.
1 2  Віднянський С.В.  3. Naukova Dumka，NASU Institute of History of Ukraine. 2005  [2024-07-10]. ISBN 9660006101. （原始内容存档于2024-04-11） （乌克兰语）. Тут знайдено чимало предметів часів мідного віку, бронзового віку та залізного віку. Помірно континентальний клімат і природні багатства Закарпаття роблять цю місцевість привабливою для проживання. Тут свого часу осіли фракійські племена, які залишили після себе пам'ятки куштановицької культури, та кельти, репрезентовані пам'ятками латенської к-ри (див. Латенські пам'ятки). Вчені вважають, що в Закарпатті в 3–1 ст. до н. е. склалася змішана кельто-фракійська к-ра, на основі якої утворився досить стійкий симбіоз племен, що проіснував бл. 200 років і сприяв поширенню цивілізаційних досягнень із зх. на укр. тер. Пізніше на Закарпатті з'явилися бастарни (їхня етнічна приналежність не з'ясована). В 2 ст. н. е. ч. Закарпаття була приєднана до рим. провінції Дакія. В часи Великого переселення народів через Закарпаття проходили гуни й авари. На Закарпатті побували герм. племена, в т. ч. гепіди. З перших століть н. е. почалося розселення слов'ян. За археол. даними, з 2 ст. н. е. тут міцно осіло хліборобське слов'ян. нас. – білі хорвати (див. Хорвати), матеріальна й духовна к-ра яких була тісно пов'язана з к-рою східнослов'ян. племен, що населяли Прикарпаття, Волинь, Придністров'я і Придніпров'я. В 9–10 ст. Закарпаття входило до складу Болг. д-ви, а з 2-ї пол. 10 ст. перебувало у сфері впливу Київської Русі, про що свідчить, зокрема, міграція сюди нас. із Прикарпаття. В "Повісті временних літ" є згадки про участь білих хорватів у війнах київ. князів проти Візантії та про похід вел. кн. київ. Володимира Святославича на білих хорватів 992. З того часу за Закарпаттям закріплюється назва "Русь". Після смерті вел. кн. київ. Володимира Святославича (1015) Закарпаття почав завойовувати угор. король Стефан I, його син Емеріх мав титул "князь русинів". На поч. 13 ст. всі землі Закарпаття опинилися під владою Угорщини. До поч. 20 ст. Закарпаття, перебуваючи в складі Угорщини, Австрії та Австро-Угорщини, мало назву "Угорська Русь".
↑  Volodymyr Mezentsev.  2. University of Toronto Press. 2001  [2024-07-10]. ISBN 978-0802034441. （原始内容存档于2024-07-10）. In Transcarpathia, descendants of the Thracian Hallstatt culture constituted the Kushtanovytsia culture in the 6th to 3rd centuries BC. In the course of the 2nd and 1st centuries BC the indigenous Thracian and proto-Slavic population of Transcarpathia, western Podilia, Bukovyna, Galicia, and Volhynia intermingled with the Celtic tribes of the La Tàene culture that spread there from central Europe.
1 2 3 4  Volodymyr Kubijovyč; Vasyl Markus; Ivan L. Rudnytsky; Ihor Stebelsky.  5. University of Toronto Press.   [2024-07-10]. ISBN 978-0802030108. （原始内容存档于2024-04-09）. In the Bronze Age (ca 1800 BC) Transcarpathia maintained continuity in its painted pottery style of the Stanove culture but gained metalworking skills (swords, knives, sickles, axes) as a result of the arrival of Thracian tribes from Transylvania. Subsequently Transcarpathia came under the control of the Celts, who arrived from the west and brought with them iron-smelting (ca 400–200 BC); the first local coins were minted in the 3rd century BC. Of the eastern nomadic peoples the earliest to influence Transcarpathia were the Iranian-speaking Scythians (expressed locally from the 6th century BC in the Kushtanovytsia culture) and then the Iazyges, a Sarmatian tribe confronting the Romans in Dacia (50 AD); their influence was followed by the invasions of the Turkic-speaking Huns (380 AD), the Avars (558 AD), and, finally, the Ugro-Finnic Magyars (896 AD). In the 2nd century AD neighboring Dacia (Transylvania) became a Roman province, and Roman merchants visited Transcarpathia. In the early Middle Ages Transcarpathia was traversed by Germanic tribes. Remnants of the Ostrogoths (the Gepidae) remained in neighboring Transylvania until the 10th century. The Slavic colonization of Transcarpathia began in the 2nd century, with migration from the north across the mountain passes. By the 8th and 9th centuries the lowlands of Transcarpathia were fairly densely peopled by White Croatians (at the time inhabiting both the north and the south side of the Carpathians). The Slavs in the upper Tysa River and in Transylvania were subject to the Avars (6th–8th centuries) and later to the Bulgarian kingdom (9th–10th centuries). With the collapse of Bulgaria in the second half of the 10th century, Transcarpathia came under the sphere of influence of the Kievan Rus'. The Kievan chroniclers noted the participation of the White Croatians in the campaigns on Byzantium. Following the incorporation of the White Croatians by Prince Volodymyr the Great into his realm, the name Rus' or Ruthenia became entrenched in Transcarpathia.
↑  Magocsi, Paul Robert. . Carpatho-Rusyn American (Carpatho-Rusyn Research Center). 1995, 18 (4)  [2024-07-10]. （原始内容存档于2015-11-28）.
↑  Magocsi, Paul Robert. . University of Toronto Press. 2002: 2-4  [2024-07-10]. ISBN 978-0802047380. （原始内容存档于2024-07-10）.
↑  Magocsi, Paul R. . Bolchazy-Carducci Publishers.   [2024-07-10]. ISBN 978-0865166110. （原始内容存档于2024-07-10）.
↑  Forward, Jean S. . Greenwood Publishing Group. 2018  [2024-07-10]. ISBN 978-0313310065. （原始内容存档于2024-07-10）.
↑  Magocsi, Paul. . University of Washington Press. 1993: 14. ISBN 978-0295972480.
↑  Dimnik, Martin. . Cambridge University Press. 2003  [2024-07-11]. ISBN 9780521824422. doi:10.1017/CBO9780511496479. （原始内容存档于2018-06-08）.
↑  Kincses-Nagy, Eva. . 2013.  缺少或|url=为空 (帮助)
↑  . www.conflicts.rem33.com.   [2024-07-11]. （原始内容存档于2023-05-22）.
↑  Magocsi, Paul. . New York: Central European University Press. 2015: 5.
1 2 3  Preclík, Vratislav. . Karvina: Žižkova. 2019: 35-199. ISBN 978-8087173473 （捷克语）.
1 2 3  Paul R. Magocsi, Ivan Pop. . Toronto: University of Toronto Press. 2002  [2024-07-11]. ISBN 978-1442674431. OCLC 244768154. （原始内容存档于2024-07-11）.
↑  Preclík, Vratislav. . Karvina: Žižkova. 2019: 87-190. ISBN 978-8087173473 （捷克语）.
1 2 3  Béla Illés. . 1939 （匈牙利语）.
↑  . www.austlii.edu.au.   [2024-07-12]. （原始内容存档于2016-04-14）.
1 2   (PDF). 2014-01-07. （原始内容 (PDF)存档于2015-09-24） （匈牙利语）.
↑  Steiner, Zara. . Oxford: Oxford University Press. 2005  [2024-07-12]. ISBN 978-0191518812. OCLC 86068902. （原始内容存档于2024-07-12）.
1 2 3  . 2009-08-02. （原始内容存档于2015-02-19）.
↑  Serhy Yekelchyk. . Oxford University Press. 2007: 128-130. ISBN 978-0195305463.
↑  Paul R. Magocsi. Ivan Ivanovich Pop. . University of Toronto Press. 2002: 512.
1 2 3 4  . Ukrinform. 2019-03-15  [2024-07-15]. （原始内容存档于2019-12-09） （乌克兰语）.
1 2 3 4  Bryzh, Yevhen. . Poltava 365. 2018-11-26  [2024-07-15]. 原始内容存档于2019-06-05 （乌克兰语）.
1 2 3 4 5 6 7 8  Paul Robert Magocsi. . Central European University Press. 2015  [2024-07-15]. （原始内容存档于2024-07-15）.
1 2 3 4  Hranchak, I. . Ukrainian Soviet Encyclopedia.   [2024-07-15]. （原始内容存档于2022-07-04） （乌克兰语）.
↑  . Kafkasdesk. 2021-07-26  [2024-07-15]. （原始内容存档于2021-07-26）.
↑  O'Connell, Daniel P.  1. Cambridge University Press. 1967: 213. ISBN 978-0521058582.
↑  . John and Helen Timo Foundation 2019.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31  Pipash, Volodymyr. . Zakarpattia online. 2011-09-22  [2024-07-16]. 原始内容存档于2019-06-05 （乌克兰语）.
↑  . 2019-10-14. （原始内容存档于2020-02-11） （乌克兰语）.
↑  . Regional Council of People's Deputies.
↑  . 2015-05-26  [2024-07-17]. （原始内容存档于2017-07-09） （乌克兰语）.
↑  Nikolay, Polischuk. . Bird in Flight. 2016-05-12  [2024-07-17]. （原始内容存档于2024-06-15）.
↑  . 2007-03-14. （原始内容存档于2008-12-26）.
↑  Peiu, Petrisor. . Ziare.com. 2020-02-02  [2024-07-17]. （原始内容存档于2022-12-04） （罗马尼亚语）.
48°20′N 23°14′E﻿ / ﻿48.333°N 23.233°E﻿ / 48.333; 23.233
|  论 编原魯塞尼亞的屬地 |
| --- | --- |
 黑魯塞尼亞  喀爾巴阡魯塞尼亞  紅魯塞尼亞  白魯塞尼亞 
喀尔巴阡鲁塞尼亚地区地形图
匈牙利王国民族志地图，鲁塞尼亚人（黄色）位于东北
格雷戈里·扎特科维奇于1918年10月26日在费城独立厅签署《共同目标宣言》。
下喀尔巴阡鲁塞尼亚省（1920-1938年）
1939年的喀尔巴阡乌克兰
1944年5月，喀尔巴阡鲁塞尼亚的犹太人被抵达奥斯维辛集中营，大部分人在抵达后迅速被屠杀
1944年的乌克兰外喀尔巴阡报纸，上面显示外喀尔巴阡与乌克兰苏维埃共和国合并
2014年的喀尔巴阡鲁塞尼亚
1872年反应喀尔巴阡山脉胡楚尔人生活的版画
乌克兰外喀尔巴阡州匈牙利语母语使用人口比例图，主要位于西南部
来自加利西亚的犹太人（左）和来自穆卡切沃的犹太人（右）
外喀尔巴阡罗马尼亚人的传统民族服饰